# Официален вестник C 193/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.193.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 193 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5316 юли 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.193.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 193

Издание на български език

Информация и известия

Година 5316 юли 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
  Съвместна парламентарна асамблея, създадена със Споразумението за партньорство, сключено между членовете на групата на държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга


  19-та сесия беше проведена в Тенерифе (Испания) от 29 март 2010 година до 1 април 2010 година. |
| 2010/C 193/01 | Протокол от заседанието от понеделник, 29 март 2010 г. | 1 |
| Официално встъпително заседание | 1 |
| Заседание на Съвместната парламентарна асамблея | 1 |
| Състав на Съвместната парламентарна асамблея | 1 |
| Акредитиране на непарламентарни представители | 1 |
| Приемане на проекта на дневен ред (AP/100.638) | 1 |
| Одобряване на протоколите от 18-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС (ОВ C 68, 18.3.2010 г.) | 1 |
| Съобщения на съпредседателите, в т.ч. решения, взети на заседанието на Бюрото от 28 март 2010 г. | 1 |
| Изявление на г-н Andris Piebalgs, член на Комисията, отговарящ за развитието | 2 |
| Време за въпроси към Комисията | 2 |
| Действия, предприети от Комисията вследствие на резолюциите, приети на 18-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС, проведена в Луанда (Ангола) | 3 |
| Разискване с участието на Комисията – процедура с вдигане на ръка | 3 |
| Регионални стратегически документи | 3 |
| Национални стратегически документи | 3 |
| 2010/C 193/02 | Протокол от заседанието от вторник, 30 март 2010 г. | 4 |
| Неотложен въпрос No 1: Реконструкция и възстановяване на Хаити след бедствието и връзката между бедността и природните бедствия | 4 |
| Финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата в държавите от АКТБ | 4 |
| Социалното въздействие на световната криза | 4 |
| Глобален фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария | 4 |
| 2010/C 193/03 | Протокол от заседанието от сряда, 31 март 2010 г. | 5 |
| Изявление на г-н Paul Bunduku-Latha, делегиран министър към министъра на икономиката, търговията, промишлеността и туризма (Габон), действащ председател на Съвета на АКТБ. | 5 |
| Изявление на г-н Angel Lossada, заместник-министър на външните работи, (Испания), действащ председател на Съвета на ЕС. | 5 |
| Време за въпроси към Съвета | 5 |
| Разискване с участието на Съвета – процедура с вдигане на ръка | 6 |
| Положението в Сомалия: разискване без резолюция | 6 |
| Доклад на икономическите и социални партньори | 6 |
| Споразумения за икономическо партньорство – състояние към настоящия момент: разискване без резолюция | 6 |
| Банани – споразумението за търговията с банани между ЕС и Латинска Америка и неговото въздействие върху държавите от АКТБ и производителите на банани от ЕС: разискване с декларация | 6 |
| Най-отдалечените райони и тяхната роля за регионалното развитие: разискване без резолюция | 7 |
| Неотложен въпрос No 2: Подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан | 7 |
| 2010/C 193/04 | Протокол от заседанието от четвъртък, 1 април 2010 г. | 8 |
| Одобряване на протоколите от сряда, 31 март 2010 г., преди и след обяд | 8 |
| Обобщаващи доклади от работните срещи и разискване относно миграцията | 8 |
| Гласуване на предложенията за резолюции, включени в докладите на постоянните комисии | 8 |
| Гласуване на неотложните предложения за резолюция | 8 |
| Гласуване на проектозаключенията относно регионалните стратегически документи | 9 |
| Декларация | 9 |
| Разни въпроси | 9 |
| Дата и място на 20-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея на АКТБ-ЕС | 9 |
| Приложение I —   Азбучен списък на членовете на Съвместната парламентарна асамблея | 10 |
| Приложение II —   Присъствен списък за сесията от 29 март до 1 април в Тенерифе (Испания) | 15 |
| Приложение III —   Приложение от заседанието от понеделник, 29 март 2010 г. | 19 |
| Приложение IV —   Приети Резолюции | 20 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
  Съвместна парламентарна асамблея, създадена със Споразумението за партньорство, сключено между членовете на групата на държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга


  19-та сесия беше проведена в Тенерифе (Испания) от 29 март 2010 година до 1 април 2010 година.

Съвместна парламентарна асамблея, създадена със Споразумението за партньорство, сключено между членовете на групата на държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга

19-та сесия беше проведена в Тенерифе (Испания) от 29 март 2010 година до 1 април 2010 година.

2010/C 193/01

Протокол от заседанието от понеделник, 29 март 2010 г.

1

Официално встъпително заседание

1

Заседание на Съвместната парламентарна асамблея

1

Състав на Съвместната парламентарна асамблея

1

Акредитиране на непарламентарни представители

1

Приемане на проекта на дневен ред (AP/100.638)

1

Одобряване на протоколите от 18-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС (ОВ C 68, 18.3.2010 г.)

1

Съобщения на съпредседателите, в т.ч. решения, взети на заседанието на Бюрото от 28 март 2010 г.

1

Изявление на г-н Andris Piebalgs, член на Комисията, отговарящ за развитието

2

Време за въпроси към Комисията

2

Действия, предприети от Комисията вследствие на резолюциите, приети на 18-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС, проведена в Луанда (Ангола)

3

Разискване с участието на Комисията – процедура с вдигане на ръка

3

Регионални стратегически документи

3

Национални стратегически документи

3

2010/C 193/02

Протокол от заседанието от вторник, 30 март 2010 г.

4

Неотложен въпрос No 1: Реконструкция и възстановяване на Хаити след бедствието и връзката между бедността и природните бедствия

4

Финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата в държавите от АКТБ

4

Социалното въздействие на световната криза

4

Глобален фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария

4

2010/C 193/03

Протокол от заседанието от сряда, 31 март 2010 г.

5

Изявление на г-н Paul Bunduku-Latha, делегиран министър към министъра на икономиката, търговията, промишлеността и туризма (Габон), действащ председател на Съвета на АКТБ.

5

Изявление на г-н Angel Lossada, заместник-министър на външните работи, (Испания), действащ председател на Съвета на ЕС.

5

Време за въпроси към Съвета

5

Разискване с участието на Съвета – процедура с вдигане на ръка

6

Положението в Сомалия: разискване без резолюция

6

Доклад на икономическите и социални партньори

6

Споразумения за икономическо партньорство – състояние към настоящия момент: разискване без резолюция

6

Банани – споразумението за търговията с банани между ЕС и Латинска Америка и неговото въздействие върху държавите от АКТБ и производителите на банани от ЕС: разискване с декларация

6

Най-отдалечените райони и тяхната роля за регионалното развитие: разискване без резолюция

7

Неотложен въпрос No 2: Подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан

7

2010/C 193/04

Протокол от заседанието от четвъртък, 1 април 2010 г.

8

Одобряване на протоколите от сряда, 31 март 2010 г., преди и след обяд

8

Обобщаващи доклади от работните срещи и разискване относно миграцията

8

Гласуване на предложенията за резолюции, включени в докладите на постоянните комисии

8

Гласуване на неотложните предложения за резолюция

8

Гласуване на проектозаключенията относно регионалните стратегически документи

9

Декларация

9

Разни въпроси

9

Дата и място на 20-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея на АКТБ-ЕС

9

Приложение I —   Азбучен списък на членовете на Съвместната парламентарна асамблея

10

Приложение II —   Присъствен списък за сесията от 29 март до 1 април в Тенерифе (Испания)

15

Приложение III —   Приложение от заседанието от понеделник, 29 март 2010 г.

19

Приложение IV —   Приети Резолюции

20

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ Съвместна парламентарна асамблея, създадена със Споразумението за партньорство, сключено между членовете на групата на държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга 19-та сесия беше проведена в Тенерифе (Испания) от 29 март 2010 година до 1 април 2010 година.

| 16.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 193/1

---

ПРОТОКОЛ ОТ ЗАСЕДАНИЕТО ОТ ПОНЕДЕЛНИК, 29 МАРТ 2010 Г.

(2010/C 193/01)

(Заседанието беше открито в 11.10 ч.)

Официално встъпително заседание

Следните оратори направиха изказвания пред Асамблеята:

Г-н Paulino Rivero, председател на регионалното правителство на Канарските острови, г-н Charles Milupi, съпредседател на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС, г-н Louis Michel, съпредседател на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС, г-н Miguel Angel Moratinos, министър на външните работи на Испания.

(Заседанието, прекъснато в 13.00 ч., беше възобновено в 15.25 ч.)

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MICHEL

Съпредседател

Заседание на Съвместната парламентарна асамблея

Съпредседателят се обърна с приветствено слово към присъстващите.

1.   Състав на Съвместната парламентарна асамблея

Съпредседателят обяви, че списъкът на членовете на Съвместната парламентарна асамблея, изготвен въз основа на списъците, предоставени от компетентните органи на държавите от АКТБ и председателя на Европейския парламент, се съдържа в приложение към протокола.

2.   Акредитиране на непарламентарни представители

Съпредседателят обяви, че компетентните органи на държавите от АКТБ са изпратили списък с непарламентарните представители. В съответствие с член 17, параграф 1 от Споразумението за партньорство и член 1 от Правилника за дейността на Съвместната парламентарна асамблея, съпредседателят предложи въпросните представители да бъдат акредитирани, като техните имена бъдат включени в приложение към протокола.

Съвместната парламентарна асамблея одобри предложението.

Съвместната парламентарна асамблея взе решение присъстващите на настоящата сесия представители на Мадагаскар (Norbert-Richard) и Нигер (Goukoye) да имат статут на наблюдатели с право да се изказват, когато темата се отнася до тяхната държава, но без право на глас.

3.   Приемане на проекта на дневен ред (AP/100.638)

Проектът на дневен ред беше приет, както е отразен в настоящия протокол.

4.   Одобряване на протоколите от 18-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС (ОВ C 68, 18.3.2010 г.)

Протоколите бяха одобрени.

5.   Съобщения на съпредседателите, в т.ч. решения, взети на заседанието на Бюрото от 28 март 2010 г.

Съпредседателят докладва за решенията от заседанието на Бюрото от 28 март 2010 г.

Съпредседателят предложи сесията на Съвместната парламентарна асамблея да се проведе от 2 до 6 декември 2010 г., за да се избегне противоречие със срещата на високо равнище ЕС-Африка, която ще се проведе на 29 и 30 ноември 2010 г. Асамблеята одобри мотива за тази промяна, която ще бъде официално потвърдена следващия четвъртък, 1 април.

Съпредседателят обяви, че сроковете за измененията и за въпросите, свързани с начините на гласуване, са, както следва:

| — | що се отнася до измененията към предложенията за резолюции, включени в докладите на постоянните комисии: понеделник, 29 март, 18.00 ч. |
| --- | --- |

—

що се отнася до измененията към предложенията за резолюции, включени в докладите на постоянните комисии: понеделник, 29 март, 18.00 ч.

| — | що се отнася до измененията към компромисните резолюции и другите неотложни предложения за резолюция: вторник, 30 март, 15.00 ч. |
| --- | --- |

—

що се отнася до измененията към компромисните резолюции и другите неотложни предложения за резолюция: вторник, 30 март, 15.00 ч.

| — | що се отнася до въпросите, свързани с начините на гласуване: сряда, 31 март, 18.00 ч., в писмен вид. |
| --- | --- |

—

що се отнася до въпросите, свързани с начините на гласуване: сряда, 31 март, 18.00 ч., в писмен вид.

Оратори: Leinen, Assarid Imbarcaouane (Мали), Martínez Martínez, Czarnecki, Kaawa (ДРК) и William (Сейшели).

6.   Изявление на г-н Andris Piebalgs, член на Комисията, отговарящ за развитието

Съпредседателят приветства члена на Европейската комисия и му благодари за неговия ангажимент към Съвместната парламентарна асамблея.

Членът на ЕК Piebalgs направи своето изявление.

7.   Време за въпроси към Комисията

Съпредседателят представи темата.

Общо 36 въпроса бяха отправени към Комисията.

Комисията предварително беше отговорила на въпросите в писмена форма и г-н Piebalgs даде устен отговор на уточняващите въпроси, зададени от следните автори:

| | Въпрос No 1 от г-н Goebbels относно ефикасността на помощта за Хаити. |
| --- | --- |

Въпрос No 1 от г-н Goebbels относно ефикасността на помощта за Хаити.

| | Въпрос No 3 от г-жа Castex относно помощта за здравеопазването в средносрочния преглед на 10-ия ЕФР. |
| --- | --- |

Въпрос No 3 от г-жа Castex относно помощта за здравеопазването в средносрочния преглед на 10-ия ЕФР.

| | Въпрос No 11 от г-жа Striffler (заместена от г-н Ponga) относно „Малария 2010: всеобщ достъп до здравни услуги“ и ЦХР в областта на здравеопазването. |
| --- | --- |

Въпрос No 11 от г-жа Striffler (заместена от г-н Ponga) относно „Малария 2010: всеобщ достъп до здравни услуги“ и ЦХР в областта на здравеопазването.

| | Въпрос No 12 от г-н Neuser относно недостига на медицински персонал в държавите от АКТБ. |
| --- | --- |

Въпрос No 12 от г-н Neuser относно недостига на медицински персонал в държавите от АКТБ.

| | Въпрос No 13 от г-н Leinen относно фалшифицирането на лекарства в държавите от АКТБ. |
| --- | --- |

Въпрос No 13 от г-н Leinen относно фалшифицирането на лекарства в държавите от АКТБ.

| | Въпрос No 17 от г-н Cashman (заместен от г-жа Gurmai) относно дискриминацията срещу сексуалните малцинства. |
| --- | --- |

Въпрос No 17 от г-н Cashman (заместен от г-жа Gurmai) относно дискриминацията срещу сексуалните малцинства.

| | Въпрос No 18 от г-жа Bearder (заместена от г-н Aylward) относно ЦХР за лица с увреждания. |
| --- | --- |

Въпрос No 18 от г-жа Bearder (заместена от г-н Aylward) относно ЦХР за лица с увреждания.

| | Въпрос No 22 от г-жа Zimmer относно инструмента за вода на АКТБ-ЕС. |
| --- | --- |

Въпрос No 22 от г-жа Zimmer относно инструмента за вода на АКТБ-ЕС.

| | Въпрос No 5 от г-жа Jäätteenmäki (заместена от г-н Manders) относно финансиране от ЕФР на селското стопанство и развитието на селските райони в държавите от АКТБ. |
| --- | --- |

Въпрос No 5 от г-жа Jäätteenmäki (заместена от г-н Manders) относно финансиране от ЕФР на селското стопанство и развитието на селските райони в държавите от АКТБ.

| | Въпрос No 29 от г-н Christensen относно ОСП и нарушаването на търговията. |
| --- | --- |

Въпрос No 29 от г-н Christensen относно ОСП и нарушаването на търговията.

| | Въпрос No 30 от г-н Guerrero Salom относно ангажиментите на Комисията към сектора на земеделието в борбата срещу изменението на климата. |
| --- | --- |

Въпрос No 30 от г-н Guerrero Salom относно ангажиментите на Комисията към сектора на земеделието в борбата срещу изменението на климата.

| | Въпрос No 23 от г-н William (Сейшели) относно устойчиво управление на рибарството от страна на регионалните организации за управление на рибарството. |
| --- | --- |

Въпрос No 23 от г-н William (Сейшели) относно устойчиво управление на рибарството от страна на регионалните организации за управление на рибарството.

| | Въпрос No 6 от г-н Tirolien относно Регионалния стратегически документ и Регионалната индикативна програма (РИП) 2008–2013 (10-и ЕФР). |
| --- | --- |

Въпрос No 6 от г-н Tirolien относно Регионалния стратегически документ и Регионалната индикативна програма (РИП) 2008–2013 (10-и ЕФР).

| | Въпрос No 25 от г-н Mato Adrover (заместен от г-жа Estaras Farragut) относно съобщението на Комисията от юни 2009 г., озаглавено „Свързване на Африка и Европа: действия за засилване на сътрудничеството в областта на транспорта“. |
| --- | --- |

Въпрос No 25 от г-н Mato Adrover (заместен от г-жа Estaras Farragut) относно съобщението на Комисията от юни 2009 г., озаглавено „Свързване на Африка и Европа: действия за засилване на сътрудничеството в областта на транспорта“.

| | Въпрос No 32 от г-жа Carvalho относно стратегическо партньорство между отдалечените региони на ЕС по крайбрежието на Атлантическия океан и съседните им държави от АКТБ. |
| --- | --- |

Въпрос No 32 от г-жа Carvalho относно стратегическо партньорство между отдалечените региони на ЕС по крайбрежието на Атлантическия океан и съседните им държави от АКТБ.

| | Въпрос No 33 от г-н Ponga относно регионалното сътрудничество – подобряване на методите на работа между държавите от АКТБ и „предните постове“ на ЕС. |
| --- | --- |

Въпрос No 33 от г-н Ponga относно регионалното сътрудничество – подобряване на методите на работа между държавите от АКТБ и „предните постове“ на ЕС.

| | Въпрос No 14 от г-н Martin относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуална собственост в двустранните търговски споразумения. |
| --- | --- |

Въпрос No 14 от г-н Martin относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуална собственост в двустранните търговски споразумения.

| | Въпрос No 15 от г-жа Sargentini относно миграцията. |
| --- | --- |

Въпрос No 15 от г-жа Sargentini относно миграцията.

| | Въпрос No 19 от г-жа Gurmai относно свободата на информация и на комуникациите. |
| --- | --- |

Въпрос No 19 от г-жа Gurmai относно свободата на информация и на комуникациите.

| | Въпрос No 24 от г-жа Kamar (Кения) относно сътрудничество в областта на международния тероризъм. |
| --- | --- |

Въпрос No 24 от г-жа Kamar (Кения) относно сътрудничество в областта на международния тероризъм.

| | Въпрос No 4 от г-жа Hall относно бюджетирането на Европейския фонд за развитие. |
| --- | --- |

Въпрос No 4 от г-жа Hall относно бюджетирането на Европейския фонд за развитие.

| | Въпрос No 7 от г-н Assarid Imbarcaouane (Мали) относно инструмента „V-Flex“ (уязвимост – гъвкавост). |
| --- | --- |

Въпрос No 7 от г-н Assarid Imbarcaouane (Мали) относно инструмента „V-Flex“ (уязвимост – гъвкавост).

| | Въпрос No 26 от г-н Manders относно мисиите за наблюдение на избори като постоянен инструмент на СПА. |
| --- | --- |

Въпрос No 26 от г-н Manders относно мисиите за наблюдение на избори като постоянен инструмент на СПА.

| | Въпрос No 34 от г-н Arif относно съгласуваността на политиките за развитие. |
| --- | --- |

Въпрос No 34 от г-н Arif относно съгласуваността на политиките за развитие.

| | Въпрос No 2 от г-н Kaczmarek относно силите на ЕС за бързо реагиране на природни бедствия. |
| --- | --- |

Въпрос No 2 от г-н Kaczmarek относно силите на ЕС за бързо реагиране на природни бедствия.

| | Въпрос No 9 от г-н Gahler относно някои опити на европейски инвеститори за незаконно отчуждаване в Бамако, Мали. |
| --- | --- |

Въпрос No 9 от г-н Gahler относно някои опити на европейски инвеститори за незаконно отчуждаване в Бамако, Мали.

| | Въпрос No 10 от г-н Toga (Етиопия) относно Сомалия. |
| --- | --- |

Въпрос No 10 от г-н Toga (Етиопия) относно Сомалия.

| | Въпрос No 16 от г-жа Gomes относно правата на човека в Cabinda. |
| --- | --- |

Въпрос No 16 от г-жа Gomes относно правата на човека в Cabinda.

| | Въпрос No 20 от г-н Schmidt относно Dawit Isaak. |
| --- | --- |

Въпрос No 20 от г-н Schmidt относно Dawit Isaak.

| | Въпрос No 21 от г-н Bundu (Сиера Леоне) относно последиците от статута на Сиера Леоне като нестабилна държава. |
| --- | --- |

Въпрос No 21 от г-н Bundu (Сиера Леоне) относно последиците от статута на Сиера Леоне като нестабилна държава.

| | Въпрос No 27 от г-н Schnellhardt относно изборите в Република Гвинея през юни 2010 г. |
| --- | --- |

Въпрос No 27 от г-н Schnellhardt относно изборите в Република Гвинея през юни 2010 г.

| | Въпрос No 36 от г-жа Rivasi относно предприетите действия вследствие на резолюцията относно положението в Мадагаскар. |
| --- | --- |

Въпрос No 36 от г-жа Rivasi относно предприетите действия вследствие на резолюцията относно положението в Мадагаскар.

8.   Действия, предприети от Комисията вследствие на резолюциите, приети на 18-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС, проведена в Луанда (Ангола)

Членът на ЕК Piebalgs се позова на предварително раздаден документ относно действията, предприети от Комисията вследствие на резолюциите, приети в Луанда (Ангола).

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MILUPI

Съпредседател

9.   Разискване с участието на Комисията – процедура с вдигане на ръка

Оратори: Schmidt, Hoarau, William (Сейшели), Manirakiza (Бурунди), Deerpalsing (Мавриций), Carvalho, Gomes, Durant, Tirolien, Naib (Еритрея), Sylla (Мали), Martínez Martínez, Manders и Sall (Сенегал).

Членът на ЕК отговори на въпросите, повдигнати от всеки един от членовете.

10.   Регионални стратегически документи

Съпредседателят обяви, че в четвъртък Съвместната парламентарна асамблея ще приеме проектозаключенията на комисията по икономическо развитие, финанси и търговия.

Съпредседателите на комисията представиха регионалните стратегически документи, последвани от съдокладчиците на шестте стратегически документа, както следва:

| — | Карибски басейн: г-н Jean Marie (Сейнт Лусия) и г-н Martin. |
| --- | --- |

—

Карибски басейн: г-н Jean Marie (Сейнт Лусия) и г-н Martin.

| — | Източна и Южна Африка и Индийския океан: г-н William (Сейшели) и г-н Hoarau. |
| --- | --- |

—

Източна и Южна Африка и Индийския океан: г-н William (Сейшели) и г-н Hoarau.

| — | Южноафриканската общност за развитие: г-н Mwansa (Замбия) и г-н Mayer (заместен от г-н Gahler). |
| --- | --- |

—

Южноафриканската общност за развитие: г-н Mwansa (Замбия) и г-н Mayer (заместен от г-н Gahler).

| — | Централна Африка: г-н Kaawa (ДРК) и г-н Arif. |
| --- | --- |

—

Централна Африка: г-н Kaawa (ДРК) и г-н Arif.

| — | Западна Африка: г-н Tambuwal (Нигерия) и г-н Goerens (отсъства). |
| --- | --- |

—

Западна Африка: г-н Tambuwal (Нигерия) и г-н Goerens (отсъства).

| — | Тихоокеанския басейн: г-н Vaipulu (Тонга) и г-н Engel. |
| --- | --- |

—

Тихоокеанския басейн: г-н Vaipulu (Тонга) и г-н Engel.

Оратори: Carvalho, Czarnecki, Hamatoukour (Камерун), Hall, Неделчева, Guerrero Salom и Hoarau.

Членът на ЕК отговори на коментарите и въпросите на членовете.

11.   Национални стратегически документи

Оратори: Mporogomyi (Танзания) и Mugambe (Уганда).

Членът на ЕК отговори на всички повдигнати въпроси.

(Заседанието беше закрито в 19.20 ч.)

Charles MILUPI и

Louis MICHEL

съпредседатели

Mohammed Ibn CHAMBAS и

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

генерални секретари

---

| 16.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 193/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 193/4

---

ПРОТОКОЛ ОТ ЗАСЕДАНИЕТО ОТ ВТОРНИК, 30 МАРТ 2010 Г.

(2010/C 193/02)

(Заседанието беше открито в 9.05 ч.)

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MILUPI

Съпредседател

1.   Неотложен въпрос No 1: Реконструкция и възстановяване на Хаити след бедствието и връзката между бедността и природните бедствия

Г-н Andris Piebalgs, член на Комисията, отговарящ за развитието, и г-жа Margareta Wahlström, специален представител на Генералния секретар за намаляване на риска от бедствия – секретариат на Международната стратегия за намаляване на бедствията на Обединените нации (UNISDR), представиха темата.

Оратори: Ronzulli, Jiménez (Доминиканска република), Tirolien, Hamatoukour (Камерун), De Sarnez, Durant, Toga (Етиопия), Legutko, Assarid Imbarcaouane (Мали), Hoarau, Baldeh (Гамбия), Noel (Гренада), Kaczmarek, Ramotar (Гайана), Guerrero Salom, Nicholson, Zanicchi, Goebbels, Straker (Сейнт Винсънт и Гренадини), Ponga, Sall (Сенегал), Zwiefka и Gomes.

Г-н Domenico Rosa (Европейска комисия) отговори на коментарите и въпросите на членовете.

2.   Финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата в държавите от АКТБ

Комисия по икономическо развитие, финанси и търговия

Доклад на г-н Buti Manamela (Южна Африка) и г-н Frank Engel

Г-н Buti Manamela (Южна Африка) и г-н Frank Engel представиха доклада.

Оратори: Awudu Mbaya (Камерун), Carvalho, Guerrero Salom, Toga (Етиопия), Jensen, Amon-Ago (Кот д'Ивоар), Ramotar (Гайана), Klass, Mugambe (Уганда), Leinen, Nicholson, Gurmai, Djimai (Чад), Mwansa (Замбия), Roithová, William (Сейшели), Sall (Сенегал) и Rosa (Европейска комисия).

Г-н Manamela (Южна Африка) и г-н Engel приключиха разискването.

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MICHEL

Съпредседател

3.   Социалното въздействие на световната криза

Комисия по социални въпроси и околна среда

Доклад на г-н Gibson Hlophe (Свазиленд) и г-н Juan Fernando López Aguilar

Г-н Gibson Hlophe (Свазиленд) и Norbert Neuser (за г-н Juan Fernando López Aguilar) представиха доклада.

Оратори: Ronzulli, Gurmai, Rivasi, Amon-Ago (Кот д'Ивоар), Czarnecki, Неделчева, Ramotar (Гайана), Christensen, Sithole (Мозамбик), Händel, Bauer, William (Сейшели), Hall, Tapsoba (Буркина Фасо), Gomes, Schnellhardt, Deerpalsing (Мавриций) и Rosa (Европейска комисия).

Г-н Hlophe (Свазиленд) и г-н Neuser приключиха разискването.

4.   Глобален фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария

Г-н Svend Robinson, главен съветник в Глобалния фонд, представи темата.

Оратори: Hamatoukour (Камерун), Papalii (Самоа), Bundu (Сиера Леоне), Castex, Tiheli (Лесото), Baradandikanya (Бурунди), Bullman, Milupi (съпредседател), Seriche Dougan (Екваториална Гвинея), Mwansa (Замбия).

Г-н Robinson отговори на въпроси, поставени по време на разискванията.

(Заседанието беше закрито в 12.50 ч.)

Charles MILUPI и

Louis MICHEL

съпредседатели

Mohammed Ibn CHAMBAS и

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

генерални секретари

---

| 16.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 193/5

---

ПРОТОКОЛ ОТ ЗАСЕДАНИЕТО ОТ СРЯДА, 31 МАРТ 2010 Г.

(2010/C 193/03)

(Заседанието беше открито в 9.10 ч.)

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MICHEL

Съпредседател

1.   Изявление на г-н Paul Bunduku-Latha, делегиран министър към министъра на икономиката, търговията, промишлеността и туризма (Габон), действащ председател на Съвета на АКТБ.

Г-н Bunduku-Latha направи изявление от името на Съвета на АКТБ.

2.   Изявление на г-н Angel Lossada, заместник-министър на външните работи, (Испания), действащ председател на Съвета на ЕС.

Г-н Lossada направи изявление от името на Съвета на ЕС.

3.   Време за въпроси към Съвета

Бяха отправени осем въпроса към Съвета на АКТБ.

Г-н Bunduku-Latha отговори на следните въпроси и на уточняващите въпроси към тях:

| | Въпрос No 1 от г-н Toga (Етиопия) относно Сомалия. |
| --- | --- |

Въпрос No 1 от г-н Toga (Етиопия) относно Сомалия.

| | Въпрос No 2 от г-н Schmidt и г-жа Bearder (отсъства) относно Murray Watson и Patrick Amukhuma. |
| --- | --- |

Въпрос No 2 от г-н Schmidt и г-жа Bearder (отсъства) относно Murray Watson и Patrick Amukhuma.

| | Въпрос No 3 от г-н William (Сейшели) относно помощта за държавите от АКТБ, засегнати от действията на пирати. |
| --- | --- |

Въпрос No 3 от г-н William (Сейшели) относно помощта за държавите от АКТБ, засегнати от действията на пирати.

| | Въпрос No 4 от г-н Kaczmarek относно назначаването на специален представител за сексуалното насилие срещу жени и деца във въоръжени конфликти. |
| --- | --- |

Въпрос No 4 от г-н Kaczmarek относно назначаването на специален представител за сексуалното насилие срещу жени и деца във въоръжени конфликти.

| | Въпрос No 5 от г-н Mato Adrover относно засилване на регионалното сътрудничество между държавите от АКТБ и отдалечените региони на ЕС чрез определяне на областите на сътрудничество. |
| --- | --- |

Въпрос No 5 от г-н Mato Adrover относно засилване на регионалното сътрудничество между държавите от АКТБ и отдалечените региони на ЕС чрез определяне на областите на сътрудничество.

| | Въпрос No 6 от г-н Christensen относно биогоривата. |
| --- | --- |

Въпрос No 6 от г-н Christensen относно биогоривата.

| | Въпрос No 7 от г-жа De Sarnez относно регионалните представителства в преговорите АКТБ-ЕС. |
| --- | --- |

Въпрос No 7 от г-жа De Sarnez относно регионалните представителства в преговорите АКТБ-ЕС.

| | Въпрос No 8 от г-н Manders относно младите футболни играчи, които идват от Африка в ЕС. |
| --- | --- |

Въпрос No 8 от г-н Manders относно младите футболни играчи, които идват от Африка в ЕС.

| | Авторите на въпроси 4, 5 и 8 не присъстваха. |
| --- | --- |

Авторите на въпроси 4, 5 и 8 не присъстваха.

| | Бяха отправени двадесет и един въпроса към Съвета на ЕС. |
| --- | --- |

Бяха отправени двадесет и един въпроса към Съвета на ЕС.

| | Г-н Lossada отговори на следните въпроси и на уточняващите въпроси към тях: |
| --- | --- |

Г-н Lossada отговори на следните въпроси и на уточняващите въпроси към тях:

| | Въпрос No 14 от г-н Arif относно либерализацията на финансовите услуги в контекста на СИП. |
| --- | --- |

Въпрос No 14 от г-н Arif относно либерализацията на финансовите услуги в контекста на СИП.

| | Въпрос No 9 от г-жа Durant относно Хаити. |
| --- | --- |

Въпрос No 9 от г-жа Durant относно Хаити.

| | Въпрос No 11 от г-жа Zanicchi относно неотложен въпрос – закрила на изчезналите хаитянски деца. |
| --- | --- |

Въпрос No 11 от г-жа Zanicchi относно неотложен въпрос – закрила на изчезналите хаитянски деца.

| | Въпрос No 19 от г-н Schnellhardt относно военна операция покрай бреговете на Сомалия. |
| --- | --- |

Въпрос No 19 от г-н Schnellhardt относно военна операция покрай бреговете на Сомалия.

| | Въпрос No 20 от г-н Schmidt и г-жа Bearder (отсъства) относно Murray Watson и Patrick Amukhuma. |
| --- | --- |

Въпрос No 20 от г-н Schmidt и г-жа Bearder (отсъства) относно Murray Watson и Patrick Amukhuma.

| | Въпрос No 13 от г-н Assarid Imbarcaouane относно Договора от Лисабон и Споразумението от Котону. |
| --- | --- |

Въпрос No 13 от г-н Assarid Imbarcaouane относно Договора от Лисабон и Споразумението от Котону.

| | Въпрос No 15 от г-жа Castex относно ЦХР 5. |
| --- | --- |

Въпрос No 15 от г-жа Castex относно ЦХР 5.

| | Въпрос No 22 от г-н William (Сейшели) относно изменението на климата – цели във връзка с въглеродните емисии. |
| --- | --- |

Въпрос No 22 от г-н William (Сейшели) относно изменението на климата – цели във връзка с въглеродните емисии.

| | Въпрос No 26 от г-жа Ronzulli относно цифровото разделение. |
| --- | --- |

Въпрос No 26 от г-жа Ronzulli относно цифровото разделение.

| | Въпрос No 27 от г-н Christensen относно биогоривата. |
| --- | --- |

Въпрос No 27 от г-н Christensen относно биогоривата.

| | Г-н Lossada отговори на следните въпроси и на уточняващите въпроси към тях: |
| --- | --- |

Г-н Lossada отговори на следните въпроси и на уточняващите въпроси към тях:

| | Въпрос No 10 от г-жа Jäätteenmäki (отсъства) относно реакцията и координацията на ЕС при кризисни ситуации и въпрос No 12 от г-н Tirolien относно създаването на европейски инструмент за гражданска защита. |
| --- | --- |

Въпрос No 10 от г-жа Jäätteenmäki (отсъства) относно реакцията и координацията на ЕС при кризисни ситуации и въпрос No 12 от г-н Tirolien относно създаването на европейски инструмент за гражданска защита.

| | Въпрос No 17 от г-н Toga (Етиопия) относно Сомалия и въпрос No 18 от г-жа Kamar (Кения) относно Сомалия. |
| --- | --- |

Въпрос No 17 от г-н Toga (Етиопия) относно Сомалия и въпрос No 18 от г-жа Kamar (Кения) относно Сомалия.

| | Въпрос No 25 от г-н Mato Adrover относно създаването на „Евро-африканско атлантическо пространство на сътрудничество“, включващо отдалечените региони на ЕС (Канарски острови, Азорски острови и Мадейра) и съседните им държави от АКТБ, и въпрос No 29 от г-жа Carvalho относно транспортните връзки между отдалечените региони и европейския континент и съседните им трети страни. |
| --- | --- |

Въпрос No 25 от г-н Mato Adrover относно създаването на „Евро-африканско атлантическо пространство на сътрудничество“, включващо отдалечените региони на ЕС (Канарски острови, Азорски острови и Мадейра) и съседните им държави от АКТБ, и въпрос No 29 от г-жа Carvalho относно транспортните връзки между отдалечените региони и европейския континент и съседните им трети страни.

| | Въпрос No 21 от г-н Leinen относно политиката на АКТБ в областта на климата и въпрос No 23 от г-жа Hall относно действията след Конференцията на ООН относно климата (СОP15). |
| --- | --- |

Въпрос No 21 от г-н Leinen относно политиката на АКТБ в областта на климата и въпрос No 23 от г-жа Hall относно действията след Конференцията на ООН относно климата (СОP15).

| | Тъй като авторите на въпроси 24, 28 и 16 не присъстваха, те не получиха отговор. |
| --- | --- |

Тъй като авторите на въпроси 24, 28 и 16 не присъстваха, те не получиха отговор.

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MILUPI

Съпредседател

4.   Разискване с участието на Съвета – процедура с вдигане на ръка

Г-н Bunduku-Latha и г-н Lossada докладваха за преразглеждането на Споразумението от Котону преди откритото разискване с участието на Съвета.

Оратори: Carvalho, Schmidt, Mitchell, Martin, Sall (Сенегал), William (Сейшели), Straker (Сейнт Винсънт и Гренадини), Hamatoukour (Камерун), Naib (Еритрея), Manirakiza (Бурунди) и Deerpalsing (Мавриций).

Г-н Bunduku-Latha и г-н Lossada отговориха на повдигнатите въпроси.

5.   Положението в Сомалия: разискване без резолюция

Г-н Boubacar Gaoussou Diarra, ръководител на мисията на Африканския съюз в Сомалия (AMISOM), и г-н Mohamed Nur, председател на преходния парламент на Сомалия, направиха изявления.

Оратори: Kaczmarek, Naib (Еритрея), Castex, Toga (Етиопия), Michel, Assarid Imbarcaouane (Мали), Sargentini, Mugambe (Уганда), Callanan, Händel, Gitura (Кения), Lisek и Rosa (Европейска комисия).

Г-н Abdullahi (Нигерия) направи изявление относно положението в Нигерия и осъди намесата на Либия (която предлага Нигерия да бъде разделена на две части) в независимата държава Нигерия.

(Заседанието, прекъснато в 12.50 ч., беше възобновено в 15.10 ч.)

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MILUPI

Съпредседател

По искане на г-н Martínez Martínez Асамблеята запази минута мълчание, за да изрази съболезнованията си за жертвите на бомбената атака в Москва на 29 март 2010 г.

6.   Доклад на икономическите и социални партньори

Представяне от Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) и регионални представители на гражданското общество.

Г-н Jahier, председател на комитета за наблюдение на ЕИСК за АКТБ-ЕС, и г-н Kimera, член на комитета за наблюдение на ЕИСК за АКТБ-ЕС, направиха своите изложения.

Оратори: Mporogomyi (Танзания), William (Сейшели) и Durant.

7.   Споразумения за икономическо партньорство – състояние към настоящия момент: разискване без резолюция

Оратори: Machado (Европейска комисия), Hamatoukour (Камерун), Schnellhardt, Sylla (Мали), Carvalho, Arif, Rinaldi, Sithole (Мозамбик), Sargentini, Mporogomyi (Танзания), Sturdy, William (Сейшели), Abdullahi (Нигерия), Zimmer, Tapsoba (Буркина Фасо) и Malahoo Forte (Ямайка).

8.   Банани – споразумението за търговията с банани между ЕС и Латинска Америка и неговото въздействие върху държавите от АКТБ и производителите на банани от ЕС: разискване с декларация

Оратори: Jean Marie (Сейнт Лусия), Owona Kono (Камерун), Cologan (председател на Асоциацията на европейските производители на банани), Machado (Европейска комисия), Mato Adrover, Tirolien, Rinaldi, Amon-Ago (Кот д’Ивоар), Durant, Mugambe (Уганда), Sturdy, Straker (Сейнт Винсънт и Гренадини), Hoarau, Gahler, Malahoo Forte (Ямайка), Arif, Ponga и Ramotar (Гайана).

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MICHEL

Съпредседател

9.   Най-отдалечените райони и тяхната роля за регионалното развитие: разискване без резолюция

Асамблеята беше информирана, че членовете на Бюрото от АКТБ ще разгледат по-подробно общото предложение за резолюция, в очакване на решение относно нейното съдържание.

Оратори: Casas (регионален министър на външните отношения на правителството на Канарските острови), Laissy (Европейска комисия), Owona Kono (Камерун), Mato Adrover, Tirolien, William (Сейшели), Alfonsi, Hoarau, Ponga, Martínez Martínez и Carvalho.

10.   Неотложен въпрос No 2: Подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан

Оратори: Rosa (Европейска комисия), Naib (Еритрея), Toga (Етиопия), Guerrero Salom, Gahler, Schmidt, Durant, Mugambe (Уганда), Händel, Mporogomyi (Танзания), Gurmai, Schnellhardt, Wlosowicz, Estaras Ferragut, Zanicchi, Hamdi (Судан), Carvalho и Manamela (Южна Африка).

(Заседанието беше закрито в 19.00 ч.)

Charles MILUPI и

Louis MICHEL

Съпредседатели

Mohammed Ibn CHAMBAS и

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Генерални секретари

---

| 16.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 193/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 193/8

---

ПРОТОКОЛ ОТ ЗАСЕДАНИЕТО ОТ ЧЕТВЪРТЪК, 1 АПРИЛ 2010 Г.

(2010/C 193/04)

(Заседанието беше открито в 9.05 ч.)

ПОД ПРЕДСЕДАТЕЛСТВОТО НА Г-Н MILUPI

Съпредседател

Съпредседател Milupi обяви, че съпредседател Michel ще бъде заместен от г-н Arif.

1.   Одобряване на протоколите от сряда, 31 март 2010 г., преди и след обяд

Протоколите бяха одобрени

2.   Обобщаващи доклади от работните срещи и разискване относно миграцията

Бяха представени следните доклади от работните срещи:

| — | г-н Jo Leinen относно енергия от възобновяеми източници и водоснабдяване |
| --- | --- |

—

г-н Jo Leinen относно енергия от възобновяеми източници и водоснабдяване

| — | г-н Glen Benedict Noel (Гренада) относно устойчив туризъм |
| --- | --- |

—

г-н Glen Benedict Noel (Гренада) относно устойчив туризъм

| — | г-жа Мария Неделчева относно миграцията в региона |
| --- | --- |

—

г-жа Мария Неделчева относно миграцията в региона

Представянето на тази работна среща беше последвано от разискване с вдигане на ръка.

Оратори: Gahler, Mato Adrover, Ponga, Assarid Imbarcaouane (Мали), Guerrero Salom, William (Сейшели), Jensen, Hamatoukour (Камерун), Zimmer и Ould Guelaye (Мавритания).

Докладчикът приключи разискването.

3.   Гласуване на предложенията за резолюции, включени в докладите на постоянните комисии

Съпредседателят припомни на Асамблеята процедурата за гласуване.

| — | Финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата в държавите от АКТБ
  Доклад на г-н Buti Manamela (Южна Африка) и Frank Engel |
| --- | --- |

—

Финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата в държавите от АКТБ

Доклад на г-н Buti Manamela (Южна Африка) и Frank Engel

комисия по икономическо развитие, финанси и търговия (ACP-EU/ 100.642)

Групите на PPE и ALDE поискаха разделно гласуване на съображение A и съображението беше прието.

Г-н Manamela (Южна Африка) внесе устно предложение за изменение на изменение 1 и изменението беше прието.

Беше поискано разделно гласуване на членове 10, 13 и 16 и всички те бяха отхвърлени.

Изменената резолюция беше приета.

| — | Социалното отражение на световната криза
  Доклад на г-н Hlophe (Свазиленд) и г-н López Aguilar |
| --- | --- |

—

Социалното отражение на световната криза

Доклад на г-н Hlophe (Свазиленд) и г-н López Aguilar

комисия по социални въпроси и околна среда (ACP-EU/100.640)

Групата на S&D поиска разделно гласуване на параграф 6 и параграфът беше приет.

Г-н Schnellhardt внесе устно предложение за изменение за добавяне на нов параграф 19а, което беше отхвърлено.

Изменената резолюция беше приета.

4.   Гласуване на неотложните предложения за резолюция

| — | Предложение за резолюция по неотложен въпрос относно реконструкцията и възстановяването на Хаити след бедствието и връзката между бедността и природните бедствия (ACP-EU/100.726/comp) |
| --- | --- |

—

Предложение за резолюция по неотложен въпрос относно реконструкцията и възстановяването на Хаити след бедствието и връзката между бедността и природните бедствия (ACP-EU/100.726/comp)

Г-н Assarid Imbarcaouane (Мали) внесе три устни предложения за изменения съответно на тире 4, параграф 2б и параграф 2в, които бяха приети.

Изменената резолюция беше приета с единодушие.

| — | Предложение за резолюция по неотложен въпрос относно подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан (ACP-EU/100.725) |
| --- | --- |

—

Предложение за резолюция по неотложен въпрос относно подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан (ACP-EU/100.725)

Г-н Mugambe (Уганда) внесе устно предложение за изменение на съображение Б, което беше прието.

Г-н Gahler внесе устно предложение за изменение на съображение Д, което беше прието.

Изменената резолюция беше приета с единодушие.

5.   Гласуване на проектозаключенията относно регионалните стратегически документи

| — | Заключенията относно регионалните стратегически документи бяха приети с акламация. |
| --- | --- |

—

Заключенията относно регионалните стратегически документи бяха приети с акламация.

6.   Декларация

| — | Декларацията относно споразумението за търговията с банани между ЕС и Латинска Америка и неговото въздействие върху държавите от АКТБ и производителите на банани от ЕС беше приета с акламация. |
| --- | --- |

—

Декларацията относно споразумението за търговията с банани между ЕС и Латинска Америка и неговото въздействие върху държавите от АКТБ и производителите на банани от ЕС беше приета с акламация.

Съпредседателят обяви, че декларацията относно най-отдалечените райони, за която беше взето решение на заседанието на Бюрото в неделя, 29 март 2010 г., няма да бъде подложена на гласуване, тъй като членовете на Бюрото от АКТБ се нуждаят от допълнителни консултации със своите съветници и избиратели.

7.   Разни въпроси

Г-н William (Сейшели) се изказа за предстоящата Пета регионална среща в Сейшелите през юли 2010 г.

Г-жа Malahoo Forte (Ямайка) се изказа за организацията на Асамблеята. Съпредседател Milupi, изпълняващият длъжността съпредседател Arif и г-н Assarid Imbarcaouane (Мали), отговориха.

8.   Дата и място на 20-та сесия на Съвместната парламентарна асамблея на АКТБ-ЕС

20-та -та сесия на СПА ще се състои от 2 до 5 декември 2010 г. в Киншаса (Демократична република Конго).

(Заседанието беше закрито в 10.45 ч.)

Charles MILUPI и

Kader ARIF (изпълняващ длъжността)

Съпредседатели

Mohamed Ibn CHAMBAS и

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Генерални секретари

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

АЗБУЧЕН СПИСЪК НА ЧЛЕНОВЕТЕ НА СЪВМЕСТНАТА ПАРЛАМЕНТАРНА АСАМБЛЕЯ

| Представители на страните от АКТБ | Представители на Европейския парламент |
| --- | --- |
| MILUPI (ЗАМБИЯ), съпредседател | MICHEL, съпредседател |
| БОТСУАНА (заместник-председател) | ARIF (заместник-председател) |
| БУРУНДИ (заместник-председател) | ŠŤASTNÝ (заместник-председател) |
| КАМЕРУН (заместник-председател) | HOARAU (заместник-председател) |
| КОНГО (Република) (заместник-председател) | KLASS (заместник-председател) |
| ОСТРОВИ КУК (заместник-председател) | NICHOLSON (заместник-председател) |
| ГАЙАНА (заместник-председател) | McAVAN (заместник-председател) |
| ЛЕСОТО (заместник-председател) | RONZULLI (заместник-председател) |
| ЛИБЕРИЯ (заместник-председател) | GOERENS (заместник-председател) |
| МАЛИ (заместник-председател) | SCOTTA' (заместник-председател) |
| СЕЙНТ ВИНСЪНТ И ГРЕНАДИНИ (заместник-председател) | ROITHOVÁ (заместник-председател) |
| ТАНЗАНИЯ (заместник-председател) | OUZKÝ (заместник-председател) |
| ТУВАЛУ (заместник-председател) | RIVASI (заместник-председател) |
| АНГОЛА | ALFONSI |
| АНТИГУА И БАРБУДА | ALVES |
| БАХАМСКИ ОСТРОВИ | BAUER |
| БАРБАДОС | BEARDER |
| БЕЛИЗ | BOVÉ |
| БЕНИН | BULLMANN |
| БУРКИНА ФАСО | CALLANAN |
| КАБО ВЕРДЕ | CARVALHO |
| ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА | CASA |
| ЧАД | CASINI |
| КОМОРСКИ ОСТРОВИ | CASPARY |
| КОНГО (ДЕМОКРАТИЧНА РЕПУБЛИКА) | CASTEX |
| КОТ Д'ИВОАР | CHRISTENSEN |
| ДЖИБУТИ | COELHO |
| ДОМИНИКА | DE KEYSER |
| ДОМИНИКАНСКА РЕПУБЛИКА | DELVAUX |
| ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ | DE MITA |
| ЕРИТРЕЯ | DE SARNEZ |
| ЕТИОПИЯ | DURANT |
| ФИДЖИ | ENGEL |
| ГАБОН | ESTARÀS FERRAGUT |
| ГАМБИЯ | FERREIRA, Elisa |
| ГАНА | FERREIRA, João |
| ГРЕНАДА | FORD |
| ГВИНЕЯ | GAHLER |
| ГВИНЕЯ-БИСАУ | GRIESBECK |
| ХАИТИ | GUERRERO SALOM |
| ЯМАЙКА | HALL |
| КЕНИЯ | HÄNDEL |
| КИРИБАТИ | HANNAN |
| МАДАГАСКАР | HAUG |
| МАЛАВИ | JADOT |
| МАЛШАЛОВИ ОСТРОВИ (Република) | JENSEN |
| МАВРИТАНИЯ | JOLY |
| МАВРИЦИЙ | KACZMAREK |
| МИКРОНЕЗИЯ (Федерирани щати) | KORHOLA |
| МОЗАМБИК | KUHN |
| НАМИБИЯ | LEGUTKO |
| НАУРУ (Република) | LE PEN |
| НИГЕР | LÓPEZ AGUILAR |
| НИГЕРИЯ | McMILLAN-SCOTT |
| НИУЕ | MANDERS |
| ПАЛАУ | MARTIN |
| ПАПУА-НОВА ГВИНЕЯ | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| РУАНДА | MATO ADROVER |
| СЕЙНТ КИЙТС И НЕВИС | MAYER |
| СЕЙНТ ЛУСИЯ | MITCHELL |
| САМОА | MOREIRA |
| САО ТОМЕ И ПРИНСИПИ | НЕДЕЛЧЕВА |
| СЕНЕГАЛ | NEUSER |
| СЕЙШЕЛИ | ROSSI |
| СИЕРА ЛЕОНЕ | SCHLYTER |
| СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ | SCHMIDT |
| СОМАЛИЯ | SCHNELLHARDT |
| ЮЖНА АФРИКА | SCICLUNA |
| СУДАН | SENYSZYN |
| СУРИНАМ | SPERONI |
| СВАЗИЛЕНД | STRIFFLER |
| ИЗТОЧЕН ТИМОР | STURDY |
| ТОГО | TIROLIEN |
| ТОНГА | TOIA |
| ТРИНИДАД И ТОБАГО | VLASÁK |
| УГАНДА | WIELAND |
| ВАНУАТУ | ZANICCHI |
| ЗИМБАБВЕ | ZIMMER |

Представители на страните от АКТБ

Представители на Европейския парламент

MILUPI (ЗАМБИЯ), съпредседател

MICHEL, съпредседател

БОТСУАНА (заместник-председател)

ARIF (заместник-председател)

БУРУНДИ (заместник-председател)

ŠŤASTNÝ (заместник-председател)

КАМЕРУН (заместник-председател)

HOARAU (заместник-председател)

КОНГО (Република) (заместник-председател)

KLASS (заместник-председател)

ОСТРОВИ КУК (заместник-председател)

NICHOLSON (заместник-председател)

ГАЙАНА (заместник-председател)

McAVAN (заместник-председател)

ЛЕСОТО (заместник-председател)

RONZULLI (заместник-председател)

ЛИБЕРИЯ (заместник-председател)

GOERENS (заместник-председател)

МАЛИ (заместник-председател)

SCOTTA' (заместник-председател)

СЕЙНТ ВИНСЪНТ И ГРЕНАДИНИ (заместник-председател)

ROITHOVÁ (заместник-председател)

ТАНЗАНИЯ (заместник-председател)

OUZKÝ (заместник-председател)

ТУВАЛУ (заместник-председател)

RIVASI (заместник-председател)

АНГОЛА

ALFONSI

АНТИГУА И БАРБУДА

ALVES

БАХАМСКИ ОСТРОВИ

BAUER

БАРБАДОС

BEARDER

БЕЛИЗ

BOVÉ

БЕНИН

BULLMANN

БУРКИНА ФАСО

CALLANAN

КАБО ВЕРДЕ

CARVALHO

ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА

CASA

ЧАД

CASINI

КОМОРСКИ ОСТРОВИ

CASPARY

КОНГО (ДЕМОКРАТИЧНА РЕПУБЛИКА)

CASTEX

КОТ Д'ИВОАР

CHRISTENSEN

ДЖИБУТИ

COELHO

ДОМИНИКА

DE KEYSER

ДОМИНИКАНСКА РЕПУБЛИКА

DELVAUX

ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ

DE MITA

ЕРИТРЕЯ

DE SARNEZ

ЕТИОПИЯ

DURANT

ФИДЖИ

ENGEL

ГАБОН

ESTARÀS FERRAGUT

ГАМБИЯ

FERREIRA, Elisa

ГАНА

FERREIRA, João

ГРЕНАДА

FORD

ГВИНЕЯ

GAHLER

ГВИНЕЯ-БИСАУ

GRIESBECK

ХАИТИ

GUERRERO SALOM

ЯМАЙКА

HALL

КЕНИЯ

HÄNDEL

КИРИБАТИ

HANNAN

МАДАГАСКАР

HAUG

МАЛАВИ

JADOT

МАЛШАЛОВИ ОСТРОВИ (Република)

JENSEN

МАВРИТАНИЯ

JOLY

МАВРИЦИЙ

KACZMAREK

МИКРОНЕЗИЯ (Федерирани щати)

KORHOLA

МОЗАМБИК

KUHN

НАМИБИЯ

LEGUTKO

НАУРУ (Република)

LE PEN

НИГЕР

LÓPEZ AGUILAR

НИГЕРИЯ

McMILLAN-SCOTT

НИУЕ

MANDERS

ПАЛАУ

MARTIN

ПАПУА-НОВА ГВИНЕЯ

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

РУАНДА

MATO ADROVER

СЕЙНТ КИЙТС И НЕВИС

MAYER

СЕЙНТ ЛУСИЯ

MITCHELL

САМОА

MOREIRA

САО ТОМЕ И ПРИНСИПИ

НЕДЕЛЧЕВА

СЕНЕГАЛ

NEUSER

СЕЙШЕЛИ

ROSSI

СИЕРА ЛЕОНЕ

SCHLYTER

СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ

SCHMIDT

СОМАЛИЯ

SCHNELLHARDT

ЮЖНА АФРИКА

SCICLUNA

СУДАН

SENYSZYN

СУРИНАМ

SPERONI

СВАЗИЛЕНД

STRIFFLER

ИЗТОЧЕН ТИМОР

STURDY

ТОГО

TIROLIEN

ТОНГА

TOIA

ТРИНИДАД И ТОБАГО

VLASÁK

УГАНДА

WIELAND

ВАНУАТУ

ZANICCHI

ЗИМБАБВЕ

ZIMMER

КОМИСИЯ ПО ПОЛИТИЧЕСКИ ВЪПРОСИ

| Членове от страните от АКТБ | Членове на ЕП |
| --- | --- |
| СЕЙНТ ВИНСЪНТ И ГРЕНАДИНИ, съпредседател | CASA, съпредседател |
| PAPALII (САМОА), заместник-председател | KORHOLA, заместник-председател |
| DAYORI (БЕНИН), заместник-председател | CASTEX, заместник-председател |
| АНТИГУА И БАРБУДА | ALFONSI |
| ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА | CALLANAN |
| IBOVI (КОНГО, Република) | CASINI |
| AMON-AGO (КОТ Д'ИВОАР) | DE KEYSER |
| ДЖИБУТИ | DE MITA |
| TOGA (ЕТИОПИЯ) | DURANT |
| SINGH (ФИДЖИ) | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (ГАБОН) | GAHLER |
| ГВИНЕЯ | GRIESBECK |
| RAMOTAR (ГАЙАНА) | HANNAN |
| BEAUPLAN (ХАИТИ) | HÄNDEL |
| TIHELI (ЛЕСОТО) | KACZMAREK |
| MOSES (ЛИБЕРИЯ) | LE PEN |
| NORBERT-RICHARD (МАДАГАСКАР) | MANDERS |
| ASSARID IMBARCAOUANE (МАЛИ) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAMBALU (НАМИБИЯ) | MOREIRA |
| НАУРУ | NICHOLSON |
| НИУЕ | ROITHOVÁ |
| ПАПУА-НОВА ГВИНЕЯ | SCOTTA' |
| HAMDI-H-OSMAN (СУДАН) | SCHMIDT |
| Van GENDEREN (СУРИНАМ) | SPERONI |
| KLASSOU (ТОГО) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ЗИМБАБВЕ) | WIELAND |

Членове от страните от АКТБ

Членове на ЕП

СЕЙНТ ВИНСЪНТ И ГРЕНАДИНИ, съпредседател

CASA, съпредседател

PAPALII (САМОА), заместник-председател

KORHOLA, заместник-председател

DAYORI (БЕНИН), заместник-председател

CASTEX, заместник-председател

АНТИГУА И БАРБУДА

ALFONSI

ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКА РЕПУБЛИКА

CALLANAN

IBOVI (КОНГО, Република)

CASINI

AMON-AGO (КОТ Д'ИВОАР)

DE KEYSER

ДЖИБУТИ

DE MITA

TOGA (ЕТИОПИЯ)

DURANT

SINGH (ФИДЖИ)

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (ГАБОН)

GAHLER

ГВИНЕЯ

GRIESBECK

RAMOTAR (ГАЙАНА)

HANNAN

BEAUPLAN (ХАИТИ)

HÄNDEL

TIHELI (ЛЕСОТО)

KACZMAREK

MOSES (ЛИБЕРИЯ)

LE PEN

NORBERT-RICHARD (МАДАГАСКАР)

MANDERS

ASSARID IMBARCAOUANE (МАЛИ)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAMBALU (НАМИБИЯ)

MOREIRA

НАУРУ

NICHOLSON

НИУЕ

ROITHOVÁ

ПАПУА-НОВА ГВИНЕЯ

SCOTTA'

HAMDI-H-OSMAN (СУДАН)

SCHMIDT

Van GENDEREN (СУРИНАМ)

SPERONI

KLASSOU (ТОГО)

STRIFFLER

HLONGWANE (ЗИМБАБВЕ)

WIELAND

КОМИСИЯ ПО ИКОНОМИЧЕСКО РАЗВИТИЕ, ФИНАНСИ И ТЪРГОВИЯ

| Членове от страните от АКТБ | Членове на ЕП |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (КОНГО, Демократична република), съпредседател | CARVALHO, съпредседател |
| MUGAMBE (УГАНДА), заместник-председател | LEGUTKO, заместник-председател |
| BUNDU (СИЕРА ЛЕОНЕ), заместник-председател | ALVES, заместник-председател |
| PINTO (АНГОЛА) | ARIF |
| БАХАМСКИ ОСТРОВИ | BOVÉ |
| БЕЛИЗ | BULLMANN |
| ОСТРОВИ КУК | CASPARY |
| MALABO (ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ) | ENGEL |
| KASSA TEKLE (ЕРИТРЕЯ) | FORD |
| FUSEINI (ГАНА) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (ЯМАЙКА) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (МАЛАВИ) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (МАВРИТАНИЯ) | JENSEN |
| DEERPALSING (МАВРИЦИЙ) | KUHN |
| ABDULLAHI (НИГЕРИЯ) | MARTIN |
| ПАЛАУ | MATO ADROVER |
| POLISI (РУАНДА) | MAYER |
| СЕЙНТ КИЙТС И НЕВИС | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN MARIE (СЕЙНТ ЛУСИЯ) | MICHEL |
| САО ТОМЕ И ПРИНСИПИ | MITCHELL |
| SALL (СЕНЕГАЛ) | SCHLYTER |
| WILLIAM (СЕЙШЕЛИ) | ŠŤASTNÝ |
| MANAMELA (ЮЖНА АФРИКА) | SCICLUNA |
| VAIPULU (ТОНГА) | STURDY |
| ТУВАЛУ | TIROLIEN |
| MWANSA (ЗАМБИЯ) | ZANICCHI |

Членове от страните от АКТБ

Членове на ЕП

KUTEKALA KAAWA (КОНГО, Демократична република), съпредседател

CARVALHO, съпредседател

MUGAMBE (УГАНДА), заместник-председател

LEGUTKO, заместник-председател

BUNDU (СИЕРА ЛЕОНЕ), заместник-председател

ALVES, заместник-председател

PINTO (АНГОЛА)

ARIF

БАХАМСКИ ОСТРОВИ

BOVÉ

БЕЛИЗ

BULLMANN

ОСТРОВИ КУК

CASPARY

MALABO (ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ)

ENGEL

KASSA TEKLE (ЕРИТРЕЯ)

FORD

FUSEINI (ГАНА)

GOERENS

MALAHOO FORTE (ЯМАЙКА)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (МАЛАВИ)

HOARAU

OULD GUELAYE (МАВРИТАНИЯ)

JENSEN

DEERPALSING (МАВРИЦИЙ)

KUHN

ABDULLAHI (НИГЕРИЯ)

MARTIN

ПАЛАУ

MATO ADROVER

POLISI (РУАНДА)

MAYER

СЕЙНТ КИЙТС И НЕВИС

McMILLAN-SCOTT

JEAN MARIE (СЕЙНТ ЛУСИЯ)

MICHEL

САО ТОМЕ И ПРИНСИПИ

MITCHELL

SALL (СЕНЕГАЛ)

SCHLYTER

WILLIAM (СЕЙШЕЛИ)

ŠŤASTNÝ

MANAMELA (ЮЖНА АФРИКА)

SCICLUNA

VAIPULU (ТОНГА)

STURDY

ТУВАЛУ

TIROLIEN

MWANSA (ЗАМБИЯ)

ZANICCHI

КОМИСИЯ ПО СОЦИАЛНИ ВЪПРОСИ И ОКОЛНА СРЕДА

| Членове от страните от АКТБ | Членове на ЕП |
| --- | --- |
| SITHOLE (МОЗАМБИК), съпредседател | RIVASI, съпредседател |
| КЕНИЯ, заместник-председател | BAUER, заместник-председател |
| NOEL (ГРЕНАДА), заместник-председател | НЕДЕЛЧЕВА, заместник-председател |
| BRATHWAITE (БАРБАДОС) | BEARDER |
| MOTLHALE (БОТСУАНА) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (БУРКИНА ФАСО) | COELHO |
| MANIRAKIZA (БУРУНДИ) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (КАМЕРУН) | DE SARNEZ |
| ALMADA (КАБО ВЕРДЕ) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (ЧАД) | FERREIRA, João |
| КОМОРСКИ ОСТРОВИ | HALL |
| ДОМИНИКА | HAUG |
| JIMÉNEZ (ДОМИНИКАНСКА РЕПУБЛИКА) | JADOT |
| BALDEH (ГАМБИЯ) | JOLY |
| ГВИНЕЯ БИСАУ | KLASS |
| КИРИБАТИ | LÓPEZ AGUILAR |
| МАРШАЛОВИ ОСТРОВИ | McAVAN |
| МИКРОНЕЗИЯ (Федерирани щати) | NEUSER |
| НИГЕР | OUZKÝ |
| СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ | RONZULLI |
| СОМАЛИЯ | ROSSI |
| HLOPE (СВАЗИЛЕНД) | SCHNELLHARDT |
| MPOROGOMYI (ТАНЗАНИЯ) | SENYSZYN |
| ИЗТОЧЕН ТИМОР | TOIA |
| ТРИНИДАД И ТОБАГО | VLASÁK |
| TOSUL (ВАНУАТУ) | ZIMMER |

Членове от страните от АКТБ

Членове на ЕП

SITHOLE (МОЗАМБИК), съпредседател

RIVASI, съпредседател

КЕНИЯ, заместник-председател

BAUER, заместник-председател

NOEL (ГРЕНАДА), заместник-председател

НЕДЕЛЧЕВА, заместник-председател

BRATHWAITE (БАРБАДОС)

BEARDER

MOTLHALE (БОТСУАНА)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (БУРКИНА ФАСО)

COELHO

MANIRAKIZA (БУРУНДИ)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (КАМЕРУН)

DE SARNEZ

ALMADA (КАБО ВЕРДЕ)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (ЧАД)

FERREIRA, João

КОМОРСКИ ОСТРОВИ

HALL

ДОМИНИКА

HAUG

JIMÉNEZ (ДОМИНИКАНСКА РЕПУБЛИКА)

JADOT

BALDEH (ГАМБИЯ)

JOLY

ГВИНЕЯ БИСАУ

KLASS

КИРИБАТИ

LÓPEZ AGUILAR

МАРШАЛОВИ ОСТРОВИ

McAVAN

МИКРОНЕЗИЯ (Федерирани щати)

NEUSER

НИГЕР

OUZKÝ

СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ

RONZULLI

СОМАЛИЯ

ROSSI

HLOPE (СВАЗИЛЕНД)

SCHNELLHARDT

MPOROGOMYI (ТАНЗАНИЯ)

SENYSZYN

ИЗТОЧЕН ТИМОР

TOIA

ТРИНИДАД И ТОБАГО

VLASÁK

TOSUL (ВАНУАТУ)

ZIMMER

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ПРИСЪСТВЕН СПИСЪК ЗА СЕСИЯТА ОТ 29 МАРТ ДО 1 АПРИЛ В ТЕНЕРИФЕ (ИСПАНИЯ)

| MILUPI (Замбия), съпредседател | MICHEL, съпредседател (2)
   (3)
   (4) |
| --- | --- |
| PINTO (Ангола)
  BRATHWAITE (Барбадос)
  FERNANDEZ (Белиз)
  DAYORI (Бенин)
  MOTLHALE (Ботсуана) (заместник-председател)
  TAPSOBA (Буркина Фасо)
  MANIRAKIZA (Бурунди) (заместник-председател)
  HAMATOUKOUR (Камерун) (заместник-председател)
  ALMADA (Кабо Верде)
  DARBO (Чад)
  IBOVI (Конго, Република) (заместник-председател)
  KUTEKALA KAAWA (Конго, Демократична република)
  AMON-AGO (Кот д'Ивоар)
  SOUBANE (Джибути)
  JIMÉNEZ (Доминиканска република)
  SERICHE DOUGAN (Екваториална Гвинея)
  NAIB (Еритрея)
  TOGA (Етиопия)
  ROGOMBE (Габон)
  BALDEH (Гамбия)
  KUMI (Гана) (1)

  NOEL (Гренада)
  RAMOTAR (Гайана) (заместник-председател)
  BEAUPLAN (Хаити)
  MALAHOO FORTE (Ямайка)
  KEMBI-GITURA (Кения) (1)

  TIHELI (Лесото) (1) (заместник-председател)
  KOLLIE (Либерия) (заместник-председател)
  AIPIRA (Малави)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Мали) (заместник-председател)
  OULD GUELAYE (Мавритания)
  DEERPALSING (Мавриций)
  SITHOLE (Мозамбик)
  NAMBAHU (Намибия)
  ABDULLAHI (Нигерия)
  POLISI (Руанда) (заместник-председател)
  JEAN MARIE (Сейнт Лусия)
  STRAKER (Сейнт Винсънт и Гренадини) (заместник-председател)
  PAPALII (Самоа)
  SALL (Сенегал)
  WILLIAM (Сейшели)
  BUNDU (Сиера Леоне)
  MA'AHANUA (Соломонови острови) (1)

  AWALE (Сомалия)
  MANAMELA (Южна Африка)
  TAHA (Судан) (1)

  Van GENDEREN (Суринам) (1)

  HLOPHE (Свазиленд)
  MPOROGOMYI (Танзания) (заместник-председател)
  KLASSOU (Того)
  VAIPULU (Тонга)
  NELESONE (Тувалу) (заместник-председател)
  MUGAMBE (Уганда)
  TOSUL (Вануату)
  MWANSA (Замбия)
  HLONGWANE (Зимбабве) | ALFONSI
  ARIF (заместник-председател) (2)
   (4)
   (5)

  AYLWARD (вместо BEARDER)
  BAUER
  BULLMANN
  CALLANAN
  CARVALHO
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  CZARNECKI (вместо FORD)
  DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

  DURANT
  ENGEL
  ESTARAS FERRAGUT
  GAHLER
  GERINGER DE OEDENBERG (вместо MOREIRA)
  GOEBBELS (вместо DE KEYSER)
  GOMES (вместо FERREIRA, Elisa) (2)
   (3)

  GUERRERO SALOM
  GURMAI (вместо TOIA)
  HALL (2)
   (3)
   (4)

  HÄNDEL
  HAUG
  HIGGINS (вместо KUHN)
  HOARAU (заместник-председател)
  JENSEN
  KACZMAREK
  KLASS (заместник-председател)
  KORHOLA
  LEGUTKO
  LEINEN (вместо ALVES)
  LISEK (вместо DELVAUX)
  LULLING (вместо STRIFFLER)
  MANDERS
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

  MITCHELL
  НЕДЕЛЧЕВА
  NEUSER
  NICHOLSON (заместник-председател)
  OUZKÝ (заместник-председател) (3)
   (4)
   (5)

  PONGA (вместо CASPARY)
  PREDA (вместо COELHO)
  RINALDI (вместо GOERENS) (4)

  RIVASI (заместник-председател) (3)
   (4)
   (5)

  ROITHOVÁ (заместник-председател)
  RONZULLI (заместник-председател)
  SARGENTINI (вместо SCHLYTER) (2)
   (3)
   (4)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI
  ŠŤASTNÝ (заместник-председател)
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND
  WŁOSOWICZ (вместо HANNAN)
  ZANICCHI
  ZIMMER
  ZWIEFKA (вместо CASA) (3)
   (4)
   (5) |
| НАБЛЮДАТЕЛИ: |
| КУБА

  MARICHAL |
| МАДАГАСКАР

  NORBERT-RICHARD (1) |
| НИГЕР

  GOUKOYE (1) |

MILUPI (Замбия), съпредседател

MICHEL, съпредседател (2)
   (3)
   (4)

PINTO (Ангола)

BRATHWAITE (Барбадос)

FERNANDEZ (Белиз)

DAYORI (Бенин)

MOTLHALE (Ботсуана) (заместник-председател)

TAPSOBA (Буркина Фасо)

MANIRAKIZA (Бурунди) (заместник-председател)

HAMATOUKOUR (Камерун) (заместник-председател)

ALMADA (Кабо Верде)

DARBO (Чад)

IBOVI (Конго, Република) (заместник-председател)

KUTEKALA KAAWA (Конго, Демократична република)

AMON-AGO (Кот д'Ивоар)

SOUBANE (Джибути)

JIMÉNEZ (Доминиканска република)

SERICHE DOUGAN (Екваториална Гвинея)

NAIB (Еритрея)

TOGA (Етиопия)

ROGOMBE (Габон)

BALDEH (Гамбия)

KUMI (Гана) (1)

NOEL (Гренада)

RAMOTAR (Гайана) (заместник-председател)

BEAUPLAN (Хаити)

MALAHOO FORTE (Ямайка)

KEMBI-GITURA (Кения) (1)

TIHELI (Лесото) (1) (заместник-председател)

KOLLIE (Либерия) (заместник-председател)

AIPIRA (Малави)

ASSARID IMBARCAOUANE (Мали) (заместник-председател)

OULD GUELAYE (Мавритания)

DEERPALSING (Мавриций)

SITHOLE (Мозамбик)

NAMBAHU (Намибия)

ABDULLAHI (Нигерия)

POLISI (Руанда) (заместник-председател)

JEAN MARIE (Сейнт Лусия)

STRAKER (Сейнт Винсънт и Гренадини) (заместник-председател)

PAPALII (Самоа)

SALL (Сенегал)

WILLIAM (Сейшели)

BUNDU (Сиера Леоне)

MA'AHANUA (Соломонови острови) (1)

AWALE (Сомалия)

MANAMELA (Южна Африка)

TAHA (Судан) (1)

Van GENDEREN (Суринам) (1)

HLOPHE (Свазиленд)

MPOROGOMYI (Танзания) (заместник-председател)

KLASSOU (Того)

VAIPULU (Тонга)

NELESONE (Тувалу) (заместник-председател)

MUGAMBE (Уганда)

TOSUL (Вануату)

MWANSA (Замбия)

HLONGWANE (Зимбабве)

ALFONSI

ARIF (заместник-председател) (2)
   (4)
   (5)

AYLWARD (вместо BEARDER)

BAUER

BULLMANN

CALLANAN

CARVALHO

CASTEX

CHRISTENSEN

CZARNECKI (вместо FORD)

DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

DURANT

ENGEL

ESTARAS FERRAGUT

GAHLER

GERINGER DE OEDENBERG (вместо MOREIRA)

GOEBBELS (вместо DE KEYSER)

GOMES (вместо FERREIRA, Elisa) (2)
   (3)

GUERRERO SALOM

GURMAI (вместо TOIA)

HALL (2)
   (3)
   (4)

HÄNDEL

HAUG

HIGGINS (вместо KUHN)

HOARAU (заместник-председател)

JENSEN

KACZMAREK

KLASS (заместник-председател)

KORHOLA

LEGUTKO

LEINEN (вместо ALVES)

LISEK (вместо DELVAUX)

LULLING (вместо STRIFFLER)

MANDERS

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

MITCHELL

НЕДЕЛЧЕВА

NEUSER

NICHOLSON (заместник-председател)

OUZKÝ (заместник-председател) (3)
   (4)
   (5)

PONGA (вместо CASPARY)

PREDA (вместо COELHO)

RINALDI (вместо GOERENS) (4)

RIVASI (заместник-председател) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ (заместник-председател)

RONZULLI (заместник-председател)

SARGENTINI (вместо SCHLYTER) (2)
   (3)
   (4)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI

ŠŤASTNÝ (заместник-председател)

STURDY

TIROLIEN

WIELAND

WŁOSOWICZ (вместо HANNAN)

ZANICCHI

ZIMMER

ZWIEFKA (вместо CASA) (3)
   (4)
   (5)

НАБЛЮДАТЕЛИ:

КУБА

MARICHAL

МАДАГАСКАР

NORBERT-RICHARD (1)

НИГЕР

GOUKOYE (1)

Присъствали също:

| АНГОЛА

  ALEXANDRE
  KABANGU
  MENDES DOS SANTOS
  SIMBRÃO da CARVALHO | БЕНИН

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | БУРКИНА ФАСО

  OUEDRAOGO
  OUOBA |
| --- | --- | --- |
| БУРЕНДИ

  BARADANDIKANYA
  GAHIMBARE
  HARUSHINGINGO
  KAVURE
  NIYONGERE | КАМЕРУН

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | ЧАД

  DJIMAI
  MALLOUM |
| КОНГО (Република)

  BALOU
  BOUNKOULOU
  MBOYI
  MOKA | КОНГО (Демократична република)

  BETYNA NGILASE
  KAMBAYI
  MABAYA GIZI AMINE
  NENGA GAMANDA | ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHANONDE |
| ЕТИОПИЯ

  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS | ГАБОН

  MESSONE
  NGOYO MOUSSAVOU | ГАМБИЯ

  JAGNE |
| ГАНА

  KUMI | ХАИТИ

  JOAZILE | МАЛИ

  BA
  CISSE
  SYLLA |
| МАВРИТАНИЯ

  BILAL
  KAMARA
  OULD HAMOUL
  OULD ZAMEL | МАВРИЦИЙ

  GUNNEESSEE | МОЗАМБИК

  DOS SANTOS LUCAS |
| НИГЕРИЯ

  BARAYA | РУАНДА

  AYINKAMIYE | САМОА

  CHAN TUNG |
| СЕНЕГАЛ

  DEMBA DIOP
  EL WALY DIOP | СИЕРА ЛЕОНЕ

  BUYA
  JUMU
  TORTO | ЮЖНА АФРИКА

  DAVIDSON
  SIBHIDLA
  SOOKLAL |
| СВАЗИЛЕНД

  DLAMINI | ТОГО

  GBONE | УГАНДА

  DOMBO
  KATENTA-APULI
  OGWAL ATIM |
| ЗИМБАБВЕ

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | | |

АНГОЛА

ALEXANDRE

KABANGU

MENDES DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

БЕНИН

ALIA

SEIDOU ADAMBI

БУРКИНА ФАСО

OUEDRAOGO

OUOBA

БУРЕНДИ

BARADANDIKANYA

GAHIMBARE

HARUSHINGINGO

KAVURE

NIYONGERE

КАМЕРУН

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

ЧАД

DJIMAI

MALLOUM

КОНГО (Република)

BALOU

BOUNKOULOU

MBOYI

MOKA

КОНГО (Демократична република)

BETYNA NGILASE

KAMBAYI

MABAYA GIZI AMINE

NENGA GAMANDA

ЕКВАТОРИАЛНА ГВИНЕЯ

NFA NDONG NSENG

OLO BAHANONDE

ЕТИОПИЯ

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

ГАБОН

MESSONE

NGOYO MOUSSAVOU

ГАМБИЯ

JAGNE

ГАНА

KUMI

ХАИТИ

JOAZILE

МАЛИ

BA

CISSE

SYLLA

МАВРИТАНИЯ

BILAL

KAMARA

OULD HAMOUL

OULD ZAMEL

МАВРИЦИЙ

GUNNEESSEE

МОЗАМБИК

DOS SANTOS LUCAS

НИГЕРИЯ

BARAYA

РУАНДА

AYINKAMIYE

САМОА

CHAN TUNG

СЕНЕГАЛ

DEMBA DIOP

EL WALY DIOP

СИЕРА ЛЕОНЕ

BUYA

JUMU

TORTO

ЮЖНА АФРИКА

DAVIDSON

SIBHIDLA

SOOKLAL

СВАЗИЛЕНД

DLAMINI

ТОГО

GBONE

УГАНДА

DOMBO

KATENTA-APULI

OGWAL ATIM

ЗИМБАБВЕ

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | СЪВЕТ ЕС-АКТБ

  BUNDUKU-LATHA, делегиран министър към министъра на икономиката, търговията, промишлеността и туризма (Габон), действащ председател на Съвета на АКТБ
  MORATINOS, министър на външните работи (Испания), действащ председател на Съвета на ЕС
  LOSSADA, заместник-министър на външните работи (Испания) |
| --- | --- |

СЪВЕТ ЕС-АКТБ

BUNDUKU-LATHA, делегиран министър към министъра на икономиката, търговията, промишлеността и туризма (Габон), действащ председател на Съвета на АКТБ

MORATINOS, министър на външните работи (Испания), действащ председател на Съвета на ЕС

LOSSADA, заместник-министър на външните работи (Испания)

| | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ

  PIEBALGS, член на Комисията, отговарящ за развитието |
| --- | --- |

ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ

PIEBALGS, член на Комисията, отговарящ за развитието

| | АФРИКАНСКИ СЪЮЗ (АС)

  ANNADIF
  BOKILO |
| --- | --- |

АФРИКАНСКИ СЪЮЗ (АС)

ANNADIF

BOKILO

| | Комитет на посланиците от АКТБ

  MAKONGO, председател |
| --- | --- |

Комитет на посланиците от АКТБ

MAKONGO, председател

| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ (ЕИСК)

  JAHIER
  DANTIN
  BAIZOU
  KING |
| --- | --- |

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ (ЕИСК)

JAHIER

DANTIN

BAIZOU

KING

| | Секретариат за международната стратегия за намаляване на бедствията към ООН


  (UNISDR)

  WAHLSTRÖM, специален представител на генералния секретар за намаляване на рисковете от бедствия - Секретариат за международната стратегия за намаляване на бедствията към ООН |
| --- | --- |

Секретариат за международната стратегия за намаляване на бедствията към ООН

(UNISDR)

WAHLSTRÖM, специален представител на генералния секретар за намаляване на рисковете от бедствия - Секретариат за международната стратегия за намаляване на бедствията към ООН

| | Общ пазар за Източна и Южна Африка (COMESA)

  NKANAGU |
| --- | --- |

Общ пазар за Източна и Южна Африка (COMESA)

NKANAGU

| | Технически център за сътрудничество в областта на селското стопанство и развитие на селските райони (CTA)

  BOTO
  BURGUET |
| --- | --- |

Технически център за сътрудничество в областта на селското стопанство и развитие на селските райони (CTA)

BOTO

BURGUET

| | СЕКРЕТАРИАТ НА АКТБ

  CHAMBAS, генерален секретар |
| --- | --- |

СЕКРЕТАРИАТ НА АКТБ

CHAMBAS, генерален секретар

| | СЕКРЕТАРИАТ НА ЕС

  AGUIRIANO NALDA, генерален секретар |
| --- | --- |

СЕКРЕТАРИАТ НА ЕС

AGUIRIANO NALDA, генерален секретар

---

(1)  Страна с непарламентарен представител.

(2)  Присъствал(а) на 29 март 2010 г.

(3)  Присъствал(а) на 30 март 2010 г.

(4)  Присъствал(а) на 31 март 2010 г.

(5)  Присъствал(а) на 1 април 2010 г.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ПРИЛОЖЕНИЕ ОТ ЗАСЕДАНИЕТО ОТ ПОНЕДЕЛНИК, 29 МАРТ 2010 Г.

Акредитиране на непарламентарни представители

| 1. | ГАНА
  Н.Пр. г-жа Nana Bema KUMI
  Посланик
  Посолство на Гана, Брюксел |
| --- | --- |

1.

Н.Пр. г-жа Nana Bema KUMI

Посланик

Посолство на Гана, Брюксел

| 2. | КЕНИЯ
  Н.Пр. г-н James KEMBI-GITURA
  Посланик
  Посолство на Кения, Брюксел |
| --- | --- |

2.

Н.Пр. г-н James KEMBI-GITURA

Посланик

Посолство на Кения, Брюксел

| 3. | ЛЕСОТО
  Н.Пр. г-жа Mamoruti A. TIHELI
  Посланик
  Посолство на Лесото, Брюксел |
| --- | --- |

3.

Н.Пр. г-жа Mamoruti A. TIHELI

Посланик

Посолство на Лесото, Брюксел

| 4. | МАДАГАСКАР
  Г-н Ibrahim NORBERT-RICHARD
  Временно управляващ посолството на Мадагаскар, Брюксел |
| --- | --- |

4.

Г-н Ibrahim NORBERT-RICHARD

Временно управляващ посолството на Мадагаскар, Брюксел

| 5. | НИГЕР
  Полковник Abdoulkarim GOUKOYE
  Говорител на Върховния съвет за възстановяване на демокрацията
  Република Нигер |
| --- | --- |

5.

Полковник Abdoulkarim GOUKOYE

Говорител на Върховния съвет за възстановяване на демокрацията

Република Нигер

| 6. | СОЛОМОНОВИ ОСТРОВИ
  Н.Пр. г-н Joseph MA'AHANUA
  Посланик
  Посолство на Соломонови острови, Брюксел |
| --- | --- |

6.

Н.Пр. г-н Joseph MA'AHANUA

Посланик

Посолство на Соломонови острови, Брюксел

| 7. | СУДАН
  Посланик Hamid TAHA
  Заместник ръководител на мисия
  Посолство на Судан, Брюксел |
| --- | --- |

7.

Посланик Hamid TAHA

Заместник ръководител на мисия

Посолство на Судан, Брюксел

| 8. | СУРИНАМ
  Г-н Olten Lionel Van GENDEREN
  Съветник
  Посолство на Суринам, Брюксел |
| --- | --- |

8.

Г-н Olten Lionel Van GENDEREN

Съветник

Посолство на Суринам, Брюксел

| 9. | ТУВАЛУ
  Н.Пр. г-н Panapasi NELESONE
  Посланик
  Посолство на Тувалу, Брюксел |
| --- | --- |

9.

Н.Пр. г-н Panapasi NELESONE

Посланик

Посолство на Тувалу, Брюксел

---

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ПРИЕТИ РЕЗОЛЮЦИИ

| — | Резолюция относно финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата върху страните от АКТБ (ACP-EU/100.642/10/окончателен) | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Резолюция относно социалното въздействие на световната криза (ACP-EU/100.640/10/окончателен) | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Резолюция относно възстановяването и рехабилитацията след бедствието в Хаити и връзката между бедността и природните бедствия (ACP-EU/100.726/10/окончателен) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Резолюция относно подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан (ACP-EU/100.725/10/окончателен) | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Декларация относно споразумението между ЕС и Латинска Америка относно бананите и неговото въздействие върху производителите на банани от АКТБ и ЕС | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Регионални стратегически документи – заключения: |
| --- | --- |

—

| — | Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Карибски басейн | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Източна и Южна Африка и Индийския океан | 45 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Южноафриканска общност за развитие (ЮАОР) | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно10-ия ЕФР – Централна Африка | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно10-ия ЕФР – Западна Африка | 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно10-ия ЕФР – Тихоокеански басейн | 55 |
| --- | --- | --- |

—

РЕЗОЛЮЦИЯ (1)

Относно финансовото и икономическо въздействие на изменението на климата върху страните от АКТБ

Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС,

на заседание в Тенерифе (Испания) от 29 март до 1 април 2010 г.,

като взе предвид член 17, параграф 1 от своя правилник,

като взе предвид Декларацията на хилядолетието на ООН от 8 септември 2000 г., която установява Целите на хилядолетието за развитие като съвместно определени от международната общност критерии за премахване на бедността,

като взе предвид Декларацията относно интегрирането на адаптацията към изменението на климата в рамките на сътрудничеството за развитие, приета от министрите по развитието и околната среда на държавите-членки на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) на 4 април 2006 г.,

като взе предвид четвъртия доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменението на климата (IPPC), изготвен във Валенсия (Испания) на 17 ноември 2007 г.,

като взе предвид своята резолюция относно някои аспекти на сигурността на храните в страните от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн и ролята на сътрудничеството между АКТБ и ЕС, приета на 20 март 2008 г. в Любляна (2),

като взе предвид своята резолюция относно социалните и екологичните последствия от изменението на климата в държавите от АКТБ, приета на 9 април 2009 г. в Прага (3),

като взе предвид резолюциите, приети на 10 юли 2009 г. на срещата на върха на Г-8 и на Форума на водещите икономики по въпросите на климата и енергетиката в Л’Акуила (Италия),

като взе предвид Доклада за световното развитие 2010 на Световната банка, озаглавен „Развитие и изменение на климата“, публикуван на 15 септември 2009 г. във Вашингтон, САЩ,

като взе предвид своята резолюция относно изменението на климата, приета на 2 декември 2009 г. в Луанда (4),

като взе предвид заключенията на Европейския съвет, проведен на 10 и 11 декември 2009 г.,

като взе предвид резултатите от конференцията на Обединените нации за изменението на климата, проведена в Копенхаген от 7 до 18 декември 2009 г.,

като взе предвид доклада на комисията по икономическо развитие, финанси и търговия (ACP-EU/100.642/10/окончателен),

| А. | като има предвид, че естествени промени в световния климат са се случвали в цялата човешка история, но бързината и мащабите на наблюдаваното глобално затопляне и загуба на биоразнообразие са такива, че тяхната причинно-следствена връзка с човешката дейност повече не може да бъде подлагана на съмнение, |
| --- | --- |

А.

като има предвид, че естествени промени в световния климат са се случвали в цялата човешка история, но бързината и мащабите на наблюдаваното глобално затопляне и загуба на биоразнообразие са такива, че тяхната причинно-следствена връзка с човешката дейност повече не може да бъде подлагана на съмнение,

| Б. | като има предвид, че изменението на климата представлява сериозна заплаха за намаляването на бедността, за правата на човека, мира и сигурността, наличието на вода, енергия и хранителни ресурси, както и за постигането на ЦХР в много развиващи се страни, |
| --- | --- |

Б.

като има предвид, че изменението на климата представлява сериозна заплаха за намаляването на бедността, за правата на човека, мира и сигурността, наличието на вода, енергия и хранителни ресурси, както и за постигането на ЦХР в много развиващи се страни,

| В. | като има предвид, че през последния век е настъпило увеличение на глобалната температура на земната повърхност с 0,74 °C и IPPC предвижда, че тя ще продължи да се покачва с 1,1 °C до 6,4 °C в зависимост от обстоятелствата, |
| --- | --- |

В.

като има предвид, че през последния век е настъпило увеличение на глобалната температура на земната повърхност с 0,74 °C и IPPC предвижда, че тя ще продължи да се покачва с 1,1 °C до 6,4 °C в зависимост от обстоятелствата,

| Г. | като има предвид, че последствията от тези промени от човешка, социална, финансова и икономическа гледна точка ще засегнат постигането на ЦХР и много сектори, включително продуктивността на селското стопанство и животновъдството, морските дейности, туристическите потоци, физическата инфраструктура и здравните услуги; като има предвид, че тези последствия могат да доведат до опустиняване и да заплашат съществуването на много коренни народи, острови и гори, които съставляват материално и нематериално световно наследство, |
| --- | --- |

Г.

като има предвид, че последствията от тези промени от човешка, социална, финансова и икономическа гледна точка ще засегнат постигането на ЦХР и много сектори, включително продуктивността на селското стопанство и животновъдството, морските дейности, туристическите потоци, физическата инфраструктура и здравните услуги; като има предвид, че тези последствия могат да доведат до опустиняване и да заплашат съществуването на много коренни народи, острови и гори, които съставляват материално и нематериално световно наследство,

| Д. | като има предвид, че държавите от АКТБ са допринесли в най-малка степен за изменението на климата, но за сметка на това са изправени пред най-тежките последствия от него; като има предвид, че изменението на климата има потенциал да понижи или дори да заличи тенденциите в световното развитие чрез унищожаване на производствения потенциал в развиващия се свят, |
| --- | --- |

Д.

като има предвид, че държавите от АКТБ са допринесли в най-малка степен за изменението на климата, но за сметка на това са изправени пред най-тежките последствия от него; като има предвид, че изменението на климата има потенциал да понижи или дори да заличи тенденциите в световното развитие чрез унищожаване на производствения потенциал в развиващия се свят,

| Е. | като има предвид, че нестабилните публични финанси, високите нива на публичен дълг и силната зависимост от монокултури за износ, които характеризират държавите от АКТБ, ги правят уязвими на външни сътресения; като има предвид, че силната зависимост на тези държави от първичния сектор на икономиката като основен източник на национален доход ги излага на най-голям риск от изменения на климата, |
| --- | --- |

Е.

като има предвид, че нестабилните публични финанси, високите нива на публичен дълг и силната зависимост от монокултури за износ, които характеризират държавите от АКТБ, ги правят уязвими на външни сътресения; като има предвид, че силната зависимост на тези държави от първичния сектор на икономиката като основен източник на национален доход ги излага на най-голям риск от изменения на климата,

| Ж. | като има предвид, че на равнище домакинство изменението на климата ще намали индивидуалната финансова, социална и физическа сигурност, повишавайки бедността и уязвимостта, особено сред най-уязвимите групи; като има предвид, че на макроикономическо равнище има вероятност изменението на климата да увеличи необходимостта от публични разходи, докато в същото време намали източниците на правителствени приходи, |
| --- | --- |

Ж.

като има предвид, че на равнище домакинство изменението на климата ще намали индивидуалната финансова, социална и физическа сигурност, повишавайки бедността и уязвимостта, особено сред най-уязвимите групи; като има предвид, че на макроикономическо равнище има вероятност изменението на климата да увеличи необходимостта от публични разходи, докато в същото време намали източниците на правителствени приходи,

| З. | като има предвид, че изменението на климата може да доведе до все по-нарастващ недостиг на ресурси като обитаема земя, питейна вода и обработваема земя, пораждайки нови конфликти, несигурност и миграционни потоци – проблеми, които вероятно допълнително ще увеличат нестабилността в световен мащаб, |
| --- | --- |

З.

като има предвид, че изменението на климата може да доведе до все по-нарастващ недостиг на ресурси като обитаема земя, питейна вода и обработваема земя, пораждайки нови конфликти, несигурност и миграционни потоци – проблеми, които вероятно допълнително ще увеличат нестабилността в световен мащаб,

| И. | като има предвид, че селскостопанското производство, което осигурява работа на 70 % от населението в най-слабо развитите страни, вече е заплашено от покачващите се температури и променящите се нива на валежите, които водят до понижени и непредсказуеми добиви; като има предвид освен това, че неустойчивите земеделски практики допълнително увреждат земите по потенциално необратим начин, |
| --- | --- |

И.

като има предвид, че селскостопанското производство, което осигурява работа на 70 % от населението в най-слабо развитите страни, вече е заплашено от покачващите се температури и променящите се нива на валежите, които водят до понижени и непредсказуеми добиви; като има предвид освен това, че неустойчивите земеделски практики допълнително увреждат земите по потенциално необратим начин,

| Й. | като има предвид, че почти всички от предполагаемите един милиард недохранени хора в света живеят в селски райони и са зависими от наличието на обработваема земя и селскостопански добиви за своята прехрана и по този начин за своето оцеляване, |
| --- | --- |

Й.

като има предвид, че почти всички от предполагаемите един милиард недохранени хора в света живеят в селски райони и са зависими от наличието на обработваема земя и селскостопански добиви за своята прехрана и по този начин за своето оцеляване,

| К. | като има предвид, че морските дейности претърпяват промени поради покачванията на морското равнище и повишаването на киселинността на океаните, което вреди на биоразнообразието и по този начин излага на опасност доходите на местните рибари, приходите от индустрии, свързани с крайбрежния туризъм, и обхвата на търговското портфолио на крайбрежните държави; като има предвид, че туризмът в индустриален мащаб трябва да се преосмисля, когато е екологично неустойчив, |
| --- | --- |

К.

като има предвид, че морските дейности претърпяват промени поради покачванията на морското равнище и повишаването на киселинността на океаните, което вреди на биоразнообразието и по този начин излага на опасност доходите на местните рибари, приходите от индустрии, свързани с крайбрежния туризъм, и обхвата на търговското портфолио на крайбрежните държави; като има предвид, че туризмът в индустриален мащаб трябва да се преосмисля, когато е екологично неустойчив,

| Л. | като има предвид, че въздействието от изменението на климата върху селското стопанство и морските дейности представлява сериозна заплаха за продоволствената сигурност, |
| --- | --- |

Л.

като има предвид, че въздействието от изменението на климата върху селското стопанство и морските дейности представлява сериозна заплаха за продоволствената сигурност,

| М. | като има предвид, че сериозните заплахи, които се считат за свързани с изменението на климата, често са непредсказуеми и опустошителни и могат да погубят първичен сектор на икономиката, физическа инфраструктура и туристически индустрии, и да доведат до значителни загуби на човешки живот, |
| --- | --- |

М.

като има предвид, че сериозните заплахи, които се считат за свързани с изменението на климата, често са непредсказуеми и опустошителни и могат да погубят първичен сектор на икономиката, физическа инфраструктура и туристически индустрии, и да доведат до значителни загуби на човешки живот,

| Н. | като има предвид, че малките островни развиващи се страни често са сред най-засегнатите от сериозните заплахи и също така са в неблагоприятно положение от географска гледна точка, тъй като са ниско разположени, поради което са в опасност от постепенно настъпление на морето, водещо накрая до пълното им потапяне при покачване на морското равнище, |
| --- | --- |

Н.

като има предвид, че малките островни развиващи се страни често са сред най-засегнатите от сериозните заплахи и също така са в неблагоприятно положение от географска гледна точка, тъй като са ниско разположени, поради което са в опасност от постепенно настъпление на морето, водещо накрая до пълното им потапяне при покачване на морското равнище,

| О. | като има предвид, че нестабилните климатични условия ще доведат до обозначаването на определени региони като „високорискови“ зони, по този начин намалявайки тяхната привлекателност за преки чуждестранни инвестиции, |
| --- | --- |

О.

като има предвид, че нестабилните климатични условия ще доведат до обозначаването на определени региони като „високорискови“ зони, по този начин намалявайки тяхната привлекателност за преки чуждестранни инвестиции,

| П. | като има предвид, че икономическите оператори, които енергично преследват собствените си интереси в ущърб на световния климат, местните правителства, местообитанията и социалното благосъстояние, рядко понасят отговорност за вредите, които причиняват, |
| --- | --- |

П.

като има предвид, че икономическите оператори, които енергично преследват собствените си интереси в ущърб на световния климат, местните правителства, местообитанията и социалното благосъстояние, рядко понасят отговорност за вредите, които причиняват,

| Р. | като има предвид, че в един глобализиран свят с глобални печалби, корпоративната отговорност също трябва да стане глобална, заедно със задължението за обезщетяване за вреди и загуби, |
| --- | --- |

Р.

като има предвид, че в един глобализиран свят с глобални печалби, корпоративната отговорност също трябва да стане глобална, заедно със задължението за обезщетяване за вреди и загуби,

| 1. | Изразява съжаление за неуспеха на конференцията на Обединените нации за изменението на климата, проведена в Копенхаген от 7 до 18 декември 2009 г., която показа, след като не доведе до всеобхватно правнообвързващо международно споразумение, че по отношение на видовете предизвикателства е налице почти единодушие, като същевременно начините за тяхното посрещане са обект на разногласия; отбелязва, че ЕС не се е отказал от своите цели по време на преговорите в Копенхаген и поради това призовава ЕС напълно да поеме своята отговорност, в качеството си на основно действащо лице, в продължаващите усилия за постигане на обвързващо споразумение по време на конференцията, която предстои да се проведе в Канкун от 29 ноември до 10 декември 2010 г.; |
| --- | --- |

1.

Изразява съжаление за неуспеха на конференцията на Обединените нации за изменението на климата, проведена в Копенхаген от 7 до 18 декември 2009 г., която показа, след като не доведе до всеобхватно правнообвързващо международно споразумение, че по отношение на видовете предизвикателства е налице почти единодушие, като същевременно начините за тяхното посрещане са обект на разногласия; отбелязва, че ЕС не се е отказал от своите цели по време на преговорите в Копенхаген и поради това призовава ЕС напълно да поеме своята отговорност, в качеството си на основно действащо лице, в продължаващите усилия за постигане на обвързващо споразумение по време на конференцията, която предстои да се проведе в Канкун от 29 ноември до 10 декември 2010 г.;

| 2. | Признава, че е наложително полагането на значителни усилия в световен мащаб, особено в най-индустриализираните и развити страни, за ограничаване на глобалното затопляне чрез прилагане на координирани, сближаващи, амбициозни и проактивни политики за смекчаване и приспособяване; |
| --- | --- |

2.

Признава, че е наложително полагането на значителни усилия в световен мащаб, особено в най-индустриализираните и развити страни, за ограничаване на глобалното затопляне чрез прилагане на координирани, сближаващи, амбициозни и проактивни политики за смекчаване и приспособяване;

| 3. | Отбелязва, че въздействията от изменението на климата върху развиващите се страни ще включват съкращаване на техния производствен потенциал, спад в износа и правителствените приходи, което ще доведе до дестабилизиране на техните икономики; настоява за прилагането на мерки за подпомагане в полза на устойчиви и продуктивни селскостопански практики, които съществуват на местно равнище, с цел повишаване на продоволствената сигурност и избягване на ненужна ерозия и изтощаване на почвите; |
| --- | --- |

3.

Отбелязва, че въздействията от изменението на климата върху развиващите се страни ще включват съкращаване на техния производствен потенциал, спад в износа и правителствените приходи, което ще доведе до дестабилизиране на техните икономики; настоява за прилагането на мерки за подпомагане в полза на устойчиви и продуктивни селскостопански практики, които съществуват на местно равнище, с цел повишаване на продоволствената сигурност и избягване на ненужна ерозия и изтощаване на почвите;

| 4. | Призовава ЕС и държавите от АКТБ да инвестират в алтернативни екологично чисти енергийни източници и в технологии за подобряване на енергийната ефективност, за да извлекат цялостна полза от благоприятното въздействие, което тяхната употреба може да окаже върху пазара на труда, енергийната сигурност и биоразнообразието и по този начин върху продоволствената сигурност; по-специално подчертава необходимостта от широкоразпространена употреба на възобновяеми енергийни източници, особено слънчева енергия, и повече водно-ефективни земеделски методи; също така настоятелно призовава Комисията да подкрепя новаторски решения като създаването на зелени пояси около градовете, за да се посрещнат основните потребности от храна на градското население в развиващите се страни; |
| --- | --- |

4.

Призовава ЕС и държавите от АКТБ да инвестират в алтернативни екологично чисти енергийни източници и в технологии за подобряване на енергийната ефективност, за да извлекат цялостна полза от благоприятното въздействие, което тяхната употреба може да окаже върху пазара на труда, енергийната сигурност и биоразнообразието и по този начин върху продоволствената сигурност; по-специално подчертава необходимостта от широкоразпространена употреба на възобновяеми енергийни източници, особено слънчева енергия, и повече водно-ефективни земеделски методи; също така настоятелно призовава Комисията да подкрепя новаторски решения като създаването на зелени пояси около градовете, за да се посрещнат основните потребности от храна на градското население в развиващите се страни;

| 5. | Призовава ЕС и държавите от АКТБ да осъществят обширна съвместна публична научноизследователска програма с широкомащабно финансиране от ЕС, включваща новаторски фирми и специализирани научноизследователски центрове с цел разработване на мощни нови технологии за използване на възобновяеми енергийни източници, като предоставя безплатно патентите и процесите на предприемачи и държавни предприятия в ЕС и държавите от АКТБ; |
| --- | --- |

5.

Призовава ЕС и държавите от АКТБ да осъществят обширна съвместна публична научноизследователска програма с широкомащабно финансиране от ЕС, включваща новаторски фирми и специализирани научноизследователски центрове с цел разработване на мощни нови технологии за използване на възобновяеми енергийни източници, като предоставя безплатно патентите и процесите на предприемачи и държавни предприятия в ЕС и държавите от АКТБ;

| 6. | Призовава ЕС, като част от своето сътрудничество за развитие, и държавите от АКТБ да развиват партньорства в сферата на технологиите с цел улесняване на употребата на екологично чисти технологии в държавите от АКТБ и подпомагане, евентуално чрез създаването на енергийна инициатива АКТБ-ЕС, на научноизследователска и развойна дейност за подобни технологии в самите държави от АКТБ; в по-широк контекст, подчертава необходимостта от изясняване и засилване на имуществените права в държавите от АКТБ, с цел създаване на допълнителен потенциал за развитие, основан на имуществото и неговото използване за производство и като обезпечение; |
| --- | --- |

6.

Призовава ЕС, като част от своето сътрудничество за развитие, и държавите от АКТБ да развиват партньорства в сферата на технологиите с цел улесняване на употребата на екологично чисти технологии в държавите от АКТБ и подпомагане, евентуално чрез създаването на енергийна инициатива АКТБ-ЕС, на научноизследователска и развойна дейност за подобни технологии в самите държави от АКТБ; в по-широк контекст, подчертава необходимостта от изясняване и засилване на имуществените права в държавите от АКТБ, с цел създаване на допълнителен потенциал за развитие, основан на имуществото и неговото използване за производство и като обезпечение;

| 7. | Подчертава необходимостта от социално отговорно поведение от страна на частните икономически субекти от държави от ЕС, когато упражняват дейност в държави от АКТБ, особено по отношение на зачитането на правата на труд и възнаграждение на населението, природните ресурси, околната среда, местообитанията, природните ландшафти, флората и фауната на държавите, в които те осъществяват дейност и от чието местно население зависят; изтъква по-специално необходимостта от засилване на социалната отговорност на предприятията по отношение на използването на природни ресурси; |
| --- | --- |

7.

Подчертава необходимостта от социално отговорно поведение от страна на частните икономически субекти от държави от ЕС, когато упражняват дейност в държави от АКТБ, особено по отношение на зачитането на правата на труд и възнаграждение на населението, природните ресурси, околната среда, местообитанията, природните ландшафти, флората и фауната на държавите, в които те осъществяват дейност и от чието местно население зависят; изтъква по-специално необходимостта от засилване на социалната отговорност на предприятията по отношение на използването на природни ресурси;

| 8. | Изисква средствата за дейности, свързани с климата, да включват пари в допълнение към дългосрочните ангажименти на донори на равнище официална помощ за развитие (ОПР), и поддържане на ясна отчетност на средствата, разпределяни по тези два отделни канала; |
| --- | --- |

8.

Изисква средствата за дейности, свързани с климата, да включват пари в допълнение към дългосрочните ангажименти на донори на равнище официална помощ за развитие (ОПР), и поддържане на ясна отчетност на средствата, разпределяни по тези два отделни канала;

| 9. | Приветства инициативата, подета от боливийския президент Ево Моралес Айма за организиране на Световна конференция на народите за изменението на климата и правата на майката земя в Кочабамба (Боливия) от 19 до 21 април 2010 г. като част от международното усилие по пътя от Копенхаген до Канкун; |
| --- | --- |

9.

Приветства инициативата, подета от боливийския президент Ево Моралес Айма за организиране на Световна конференция на народите за изменението на климата и правата на майката земя в Кочабамба (Боливия) от 19 до 21 април 2010 г. като част от международното усилие по пътя от Копенхаген до Канкун;

| 10. | Припомня, че международните ангажименти, поети във връзка с ЦХР, ще бъдат постижими само ако индустриализираните държави спазят своя ангажимент за отделяне на 0,7 % от своя БВП за ОПР; |
| --- | --- |

10.

Припомня, че международните ангажименти, поети във връзка с ЦХР, ще бъдат постижими само ако индустриализираните държави спазят своя ангажимент за отделяне на 0,7 % от своя БВП за ОПР;

| 11. | Призовава ЕС и неговите държави-членки да подпомагат в достатъчна степен малките островни държави от АКТБ, за да се справят с проблемите, причинени от изменението на климата върху тяхното селско стопанство и морския сектор/сектора на рибарството, включително продоволствената сигурност, чрез насърчаване на развитието на зелени икономики посредством прехвърлянето на технологии и предоставянето на допълнителни ресурси за финансиране на техните стратегии за приспособяване и смекчаване; |
| --- | --- |

11.

Призовава ЕС и неговите държави-членки да подпомагат в достатъчна степен малките островни държави от АКТБ, за да се справят с проблемите, причинени от изменението на климата върху тяхното селско стопанство и морския сектор/сектора на рибарството, включително продоволствената сигурност, чрез насърчаване на развитието на зелени икономики посредством прехвърлянето на технологии и предоставянето на допълнителни ресурси за финансиране на техните стратегии за приспособяване и смекчаване;

| 12. | Заявява, че в дългосрочен план сумите, необходими за борба срещу въздействието от изменението на климата върху развиващите се страни, не могат да се набавят от държавите единствено от публични средства, а частният сектор също трябва да помогне; поради това приветства инициативите на държавите-членки на ЕС за създаването на доброволни такси за емисии от въздушния и морския транспорт и призовава за последващо данъчно облагане на международния товарен транспорт, което да се прилага въз основа на пропорционалния обем на замърсяване и интензивността на всеки вид транспорт; |
| --- | --- |

12.

Заявява, че в дългосрочен план сумите, необходими за борба срещу въздействието от изменението на климата върху развиващите се страни, не могат да се набавят от държавите единствено от публични средства, а частният сектор също трябва да помогне; поради това приветства инициативите на държавите-членки на ЕС за създаването на доброволни такси за емисии от въздушния и морския транспорт и призовава за последващо данъчно облагане на международния товарен транспорт, което да се прилага въз основа на пропорционалния обем на замърсяване и интензивността на всеки вид транспорт;

| 13. | Призовава за прилагането на принципа „отговорното лице плаща“ като логично разширение на принципа „замърсителят плаща“; |
| --- | --- |

13.

Призовава за прилагането на принципа „отговорното лице плаща“ като логично разширение на принципа „замърсителят плаща“;

| 14. | Изисква от ЕС и неговите държави-членки, които са индивидуално представени в Г-20, да се ангажират с преговори с партньори на Г-20 и ОИСР и по-общо, в рамките на световните финансови институции, чиято цел е постигане на споразумение относно необходимостта от таксуване в световен мащаб, приходите от което ще се използват за финансиране на всеобщи обществени блага, включително за борба срещу най-неблагоприятните въздействия от изменението на климата; |
| --- | --- |

14.

Изисква от ЕС и неговите държави-членки, които са индивидуално представени в Г-20, да се ангажират с преговори с партньори на Г-20 и ОИСР и по-общо, в рамките на световните финансови институции, чиято цел е постигане на споразумение относно необходимостта от таксуване в световен мащаб, приходите от което ще се използват за финансиране на всеобщи обществени блага, включително за борба срещу най-неблагоприятните въздействия от изменението на климата;

| 15. | Отбелязва със загриженост, че с изключение на Южна Африка нито една държава или група държави от АКТБ няма представител на масата за преговори на Г-20; заявява, че разработването на нов модел за устойчиво глобално управление няма да бъде възможно без по-голямо участие от страна на най-бедните държави в Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн; |
| --- | --- |

15.

Отбелязва със загриженост, че с изключение на Южна Африка нито една държава или група държави от АКТБ няма представител на масата за преговори на Г-20; заявява, че разработването на нов модел за устойчиво глобално управление няма да бъде възможно без по-голямо участие от страна на най-бедните държави в Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн;

| 16. | Призовава държавите от АКТБ и ЕС да прилагат международни най-добри практики при разработването на национално законодателство, насочено към устойчиво развитие, намаляване на въглеродните емисии, насърчаване на повече екологично чисти енергийни технологии и окуражаване на употребата на възобновяема енергия; |
| --- | --- |

16.

Призовава държавите от АКТБ и ЕС да прилагат международни най-добри практики при разработването на национално законодателство, насочено към устойчиво развитие, намаляване на въглеродните емисии, насърчаване на повече екологично чисти енергийни технологии и окуражаване на употребата на възобновяема енергия;

| 17. | Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС, Европейския парламент, Европейската комисия, председателството на Съвета на ЕС и Африканския съюз. |
| --- | --- |

17.

Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС, Европейския парламент, Европейската комисия, председателството на Съвета на ЕС и Африканския съюз.

РЕЗОЛЮЦИЯ (5)

относно социалното въздействие на световната криза

Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС,

на заседание в Тенерифе (Испания) от 29 март до 1 април 2010 г.,

като взе предвид член 17, параграф 1 от своя правилник,

като взе предвид целите на Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (Споразумение от Котону), и всички негови изменения,

като взе предвид Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) на Обединените нации, особено ангажимента за създаване на глобално партньорство за развитие, както и заключенията и препоръките от срещата на високо равнище на ООН, проведена на 25 септември 2008 г. в Ню Йорк,

като взе предвид Консенсуса от Монтерей, приет на международната конференция на ООН за финансиране на развитието, проведена на 21–22 март 2002 г., и Декларацията от Доха за финансиране на развитието от 2 декември 2008 г., приета на последващата международна конференция за финансиране на развитието, чиято цел беше да се преразгледа прилагането на Консенсуса от Монтерей,

като взе предвид Парижката декларация за ефективност на помощта от 2 март 2005 г. и Програмата за действие от Акра, приета на форума на високо равнище в Акра за ефективност на помощта, проведен на 2–4 септември 2008 г.,

като взе предвид съобщението на Европейската комисия от 8 април 2009 г., озаглавено „Подкрепа за развиващите се страни за преодоляване на кризата“ (6),

като взе предвид декларациите на Г-20 от неговите заседания относно финансовата криза, състояли се във Вашингтон на 15 ноември 2008 г., Лондон на 2 април 2009 г. и в Питсбърг на 24 и 25 септември 2009 г.,

като взе предвид резолюциите, приети на 10 юли 2009 г. на срещата на върха на Г-8, проведена в Л’Акуила (Италия),

като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 10 и 11 декември 2009 г.,

като взе предвид призива на председателя на Световната банка Робърт Зелик към развитите страни да се ангажират да предоставят 0,7 % от своите пакети от стимули за фонд „Защита от уязвимост“ за развиващите се страни,

като взе предвид доклада на Световната здравна организация от 2008 г., озаглавен: „Първична здравна помощ: сега повече от всякога“,

като взе предвид доклада на МВФ от март 2009 г., озаглавен „Последиците от световната финансова криза за държавите с ниски доходи“,

като взе предвид декларацията от Срещата на върха по въпросите на продоволствената сигурност, проведена в Рим на 16–18 ноември 2009 г.,

като взе предвид резолюцията, озаглавена „Въздействията от световната икономическа и финансова криза върху африканските икономики: стратегии и мерки за тяхното посрещане“, приета от Африканския парламентарен съюз на неговата 32-ра конференция, проведена в Уагадугу на 19 и 20 ноември 2009 г.,

като взе предвид своята резолюция относно въздействието на финансовата криза върху държавите от АКТБ, приета на 3 декември 2009 г. в Луанда (7),

като взе предвид доклада на комисията по социални въпроси и околна среда (ACP-EU/100.640/10/окончателен),

| А. | като има предвид, че текущата криза е с изключителен характер и представлява съвкупност от социална, екологична, енергийна, икономическа, финансова и продоволствена криза; като има предвид, че моделът на развитие следва да се приспособи с цел гарантиране на неговата ефективност и прозрачност, |
| --- | --- |

А.

като има предвид, че текущата криза е с изключителен характер и представлява съвкупност от социална, екологична, енергийна, икономическа, финансова и продоволствена криза; като има предвид, че моделът на развитие следва да се приспособи с цел гарантиране на неговата ефективност и прозрачност,

| Б. | като има предвид, че според Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) броят на хората по света, които гладуват, понастоящем е достигнал един милиард, като общият брой се е увеличил със 100 милиона вследствие на световната криза; като има предвид, че броят на хората, които живеят в бедност, би могъл да се увеличи с 90 милиона до декември 2010 г., |
| --- | --- |

Б.

като има предвид, че според Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) броят на хората по света, които гладуват, понастоящем е достигнал един милиард, като общият брой се е увеличил със 100 милиона вследствие на световната криза; като има предвид, че броят на хората, които живеят в бедност, би могъл да се увеличи с 90 милиона до декември 2010 г.,

| В. | като има предвид, че повечето държави от АКТБ зависят от износа на стоки и природни ресурси и че кризата доведе до спад в приходите от износ за много развиващи се страни, спад в прехвърлянето на средства към тези страни и спад в преките чуждестранни инвестиции, |
| --- | --- |

В.

като има предвид, че повечето държави от АКТБ зависят от износа на стоки и природни ресурси и че кризата доведе до спад в приходите от износ за много развиващи се страни, спад в прехвърлянето на средства към тези страни и спад в преките чуждестранни инвестиции,

| Г. | като има предвид, че развиващите се страни също така са изправени пред намаляване на паричните преводи от работници мигранти към техните държави по произход и спад в официалната помощ за развитие, която съгласно оценките на Организацията на обединените нации е 20 милиона щатски долара годишно по-малко от ангажимента, поет на срещата на Г-8 в Гленигълс през 2005 г. по отношение на помощите за Африка, |
| --- | --- |

Г.

като има предвид, че развиващите се страни също така са изправени пред намаляване на паричните преводи от работници мигранти към техните държави по произход и спад в официалната помощ за развитие, която съгласно оценките на Организацията на обединените нации е 20 милиона щатски долара годишно по-малко от ангажимента, поет на срещата на Г-8 в Гленигълс през 2005 г. по отношение на помощите за Африка,

| Д. | като има предвид, че въздействието на различните кризи върху държавите от АКТБ ще затрудни постигането на ЦХР, |
| --- | --- |

Д.

като има предвид, че въздействието на различните кризи върху държавите от АКТБ ще затрудни постигането на ЦХР,

| Е. | като има предвид, че ХИВ/СПИН не е само здравен проблем, тъй като разпространението на болестта е създало пандемия със социални, икономически и демографски последствия във всички държави, |
| --- | --- |

Е.

като има предвид, че ХИВ/СПИН не е само здравен проблем, тъй като разпространението на болестта е създало пандемия със социални, икономически и демографски последствия във всички държави,

| Ж. | като има предвид, че икономическата и финансова криза има потенциал да увеличи загубите на квалифицирана работна сила в държавите от АКТБ, утежнявайки дългосрочните въздействия от кризата, |
| --- | --- |

Ж.

като има предвид, че икономическата и финансова криза има потенциал да увеличи загубите на квалифицирана работна сила в държавите от АКТБ, утежнявайки дългосрочните въздействия от кризата,

| З. | като има предвид, че държавите от АКТБ не са виновни за финансовата и икономическа криза, но са сред най-тежко засегнатите от нейните въздействия, което е вярно и по отношение на изменението на климата; като има предвид, че финансовата и икономическа криза беше причинена, наред с другото, от дерегулирането на финансовите и икономическите пазари, |
| --- | --- |

З.

като има предвид, че държавите от АКТБ не са виновни за финансовата и икономическа криза, но са сред най-тежко засегнатите от нейните въздействия, което е вярно и по отношение на изменението на климата; като има предвид, че финансовата и икономическа криза беше причинена, наред с другото, от дерегулирането на финансовите и икономическите пазари,

| И. | като има предвид, че трудовите условия се влошават в резултат от кризата: безработицата се е покачила с до 59 милиона в световен мащаб и над 200 милиона работници са изложени на крайна бедност вследствие на финансовата и икономическа криза, както в държави от АКТБ, така и в ЕС, |
| --- | --- |

И.

като има предвид, че трудовите условия се влошават в резултат от кризата: безработицата се е покачила с до 59 милиона в световен мащаб и над 200 милиона работници са изложени на крайна бедност вследствие на финансовата и икономическа криза, както в държави от АКТБ, така и в ЕС,

| Й. | като има предвид, че уязвимите групи в обществото, преди всичко младите хора, ще трябва да понесат удара на средносрочните и дългосрочните последици от кризата; като има предвид, че вече прекомерният дял на безработните млади хора ще продължава да расте, |
| --- | --- |

Й.

като има предвид, че уязвимите групи в обществото, преди всичко младите хора, ще трябва да понесат удара на средносрочните и дългосрочните последици от кризата; като има предвид, че вече прекомерният дял на безработните млади хора ще продължава да расте,

| К. | като има предвид, че последствията от световната икономическа криза върху развиващите се страни със „средни доходи“ и върху техните програми за социално развитие не следва да се пренебрегват, |
| --- | --- |

К.

като има предвид, че последствията от световната икономическа криза върху развиващите се страни със „средни доходи“ и върху техните програми за социално развитие не следва да се пренебрегват,

Многостранни последствия от кризата

| 1. | Припомня, че ЕС трябва да играе решаваща роля в смекчаването на последствията от кризата върху държавите от АКТБ, като се има предвид неговата позиция като главен търговски партньор на държавите от АКТБ, основен източник на частни инвестиции и най-голям донор на официална помощ за развитие в света; |
| --- | --- |

1.

Припомня, че ЕС трябва да играе решаваща роля в смекчаването на последствията от кризата върху държавите от АКТБ, като се има предвид неговата позиция като главен търговски партньор на държавите от АКТБ, основен източник на частни инвестиции и най-голям донор на официална помощ за развитие в света;

| 2. | Настоятелно призовава държавите донори да използват безпрецедентната криза като катализатор за по-задълбочено проучване на съществуващите възможности за допълнителни и новаторски източници на финансиране за развитие, например под формата на данък върху международните финансови транзакции, както и за определяне на нови такива, за да могат развиващите се страни да разнообразят своите източници на приходи и да прилагат по-ефективни, конкретни и функционални разходни програми; |
| --- | --- |

2.

Настоятелно призовава държавите донори да използват безпрецедентната криза като катализатор за по-задълбочено проучване на съществуващите възможности за допълнителни и новаторски източници на финансиране за развитие, например под формата на данък върху международните финансови транзакции, както и за определяне на нови такива, за да могат развиващите се страни да разнообразят своите източници на приходи и да прилагат по-ефективни, конкретни и функционални разходни програми;

| 3. | Изразява опасения, че кризата ще затрудни постигането на ЦХР и финансовата криза ще се превърне в криза в развитието, и поради това призовава за съблюдаване и изпълнение на ангажиментите, поети от държавите-членки на ЕС за увеличаване на ОПР до 0,56 % от БНД до 2010 г. и до 0,7 % до 2015 г.; призовава държавите-членки да спазят тези ангажименти, като ги включат в националното законодателство, за да ги направят задължителни; призовава за координирани действия и подобряване на програмите за развитие с цел запазване на средствата, отпускани понастоящем по ОПР за секторите на здравеопазване, образование и социална закрила; |
| --- | --- |

3.

Изразява опасения, че кризата ще затрудни постигането на ЦХР и финансовата криза ще се превърне в криза в развитието, и поради това призовава за съблюдаване и изпълнение на ангажиментите, поети от държавите-членки на ЕС за увеличаване на ОПР до 0,56 % от БНД до 2010 г. и до 0,7 % до 2015 г.; призовава държавите-членки да спазят тези ангажименти, като ги включат в националното законодателство, за да ги направят задължителни; призовава за координирани действия и подобряване на програмите за развитие с цел запазване на средствата, отпускани понастоящем по ОПР за секторите на здравеопазване, образование и социална закрила;

| 4. | Призовава ЕС и държавите от АКТБ да използват европейското финансиране възможно най-удачно с оглед постигане на ЦХР чрез по-внимателен подбор на основните сектори в националните стратегически документи и националните индикативни програми; |
| --- | --- |

4.

Призовава ЕС и държавите от АКТБ да използват европейското финансиране възможно най-удачно с оглед постигане на ЦХР чрез по-внимателен подбор на основните сектори в националните стратегически документи и националните индикативни програми;

| 5. | Потвърждава значението на принципите за ефективност на помощта, изложени в Парижката декларация и в Програмата за действие от Акра, и на принципите за координиране на донорите, посочени в Кодекса за поведение на ЕС относно разделението на труда в областта на политиката за развитие (8); призовава за обновяване на ангажимента в тази връзка на заседанието на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС през юни 2010 г.; |
| --- | --- |

5.

Потвърждава значението на принципите за ефективност на помощта, изложени в Парижката декларация и в Програмата за действие от Акра, и на принципите за координиране на донорите, посочени в Кодекса за поведение на ЕС относно разделението на труда в областта на политиката за развитие (8); призовава за обновяване на ангажимента в тази връзка на заседанието на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС през юни 2010 г.;

| 6. | Призовава правителствата на ЕС и АКТБ да се борят заедно за изкореняване на укриването на данъци, незаконното движение на капитали и прането на пари; подчертава необходимостта от оказване на подкрепа за изграждането на капацитет в държавите от АКТБ, в това число националните данъчни системи и съдебната система, с цел по-добро преразпределение на благата; |
| --- | --- |

6.

Призовава правителствата на ЕС и АКТБ да се борят заедно за изкореняване на укриването на данъци, незаконното движение на капитали и прането на пари; подчертава необходимостта от оказване на подкрепа за изграждането на капацитет в държавите от АКТБ, в това число националните данъчни системи и съдебната система, с цел по-добро преразпределение на благата;

| 7. | Подкрепя прилагането на международни практики по данъчни въпроси, особено съблюдаването на принципите на прозрачност и обмяната на информация между държавите от АКТБ, които са ги възприели; |
| --- | --- |

7.

Подкрепя прилагането на международни практики по данъчни въпроси, особено съблюдаването на принципите на прозрачност и обмяната на информация между държавите от АКТБ, които са ги възприели;

| 8. | Настоява за необходимостта от намаляване на разходите по парични преводи, особено в момент, в който мигрантите са тежко засегнати от кризата и не могат да прехвърлят толкова много средства към своите държави по произход; |
| --- | --- |

8.

Настоява за необходимостта от намаляване на разходите по парични преводи, особено в момент, в който мигрантите са тежко засегнати от кризата и не могат да прехвърлят толкова много средства към своите държави по произход;

| 9. | Подчертава, че регионалното сътрудничество има ключова роля в преодоляването на въздействията от кризата; |
| --- | --- |

9.

Подчертава, че регионалното сътрудничество има ключова роля в преодоляването на въздействията от кризата;

Подобряване на социалните сектори

| 10. | Подчертава ролята на системите за социална закрила при смекчаването на бедността и призовава за създаване и развитие на механизми за социална закрила; |
| --- | --- |

10.

Подчертава ролята на системите за социална закрила при смекчаването на бедността и призовава за създаване и развитие на механизми за социална закрила;

| 11. | Призовава, в краткосрочен план, правителствата-получатели и донорите да наблегнат върху мрежи за сигурност за предотвратяване на изпадането на хора в бедност; подкрепя установяването на глобална система за предупреждение за бедност под формата на международен фонд за бързо реагиране, който би осигурил мрежа за сигурност за най-уязвимите хора по света; |
| --- | --- |

11.

Призовава, в краткосрочен план, правителствата-получатели и донорите да наблегнат върху мрежи за сигурност за предотвратяване на изпадането на хора в бедност; подкрепя установяването на глобална система за предупреждение за бедност под формата на международен фонд за бързо реагиране, който би осигурил мрежа за сигурност за най-уязвимите хора по света;

| 12. | Приветства механизма за защита срещу уязвимостта (FLEX), предложен от Европейската комисия, който се стреми към оказване на подкрепа за защита на социалните разходи; призовава Комисията и правителствата на държавите от АКТБ да се възползват от средносрочния преглед на националните и регионалните стратегически документи за разглеждане на възможностите за укрепване на социалните сектори и увеличаване на ресурсите за втория транш от механизма за защита срещу уязвимостта с оглед пълно финансиране на остатъчния недостиг на средства на отговарящите на изискванията държави от АКТБ през 2010 г.; |
| --- | --- |

12.

Приветства механизма за защита срещу уязвимостта (FLEX), предложен от Европейската комисия, който се стреми към оказване на подкрепа за защита на социалните разходи; призовава Комисията и правителствата на държавите от АКТБ да се възползват от средносрочния преглед на националните и регионалните стратегически документи за разглеждане на възможностите за укрепване на социалните сектори и увеличаване на ресурсите за втория транш от механизма за защита срещу уязвимостта с оглед пълно финансиране на остатъчния недостиг на средства на отговарящите на изискванията държави от АКТБ през 2010 г.;

| 13. | Настоятелно приканва правителствата и донорите да дадат приоритет на помощта за основни социални потребности и да засилят помощта за уязвими деца и жени, които са тежко засегнати от кризата, млади хора, изложени на риск, нископлатени и нискоквалифицирани работници и работници мигранти, работници в селските райони и хора в неравностойно положение; |
| --- | --- |

13.

Настоятелно приканва правителствата и донорите да дадат приоритет на помощта за основни социални потребности и да засилят помощта за уязвими деца и жени, които са тежко засегнати от кризата, млади хора, изложени на риск, нископлатени и нискоквалифицирани работници и работници мигранти, работници в селските райони и хора в неравностойно положение;

| 14. | Припомня, че следва да се полагат усилия за намаляване на смъртността сред децата и майките в държавите от Африка на юг от Сахара, където въпросните ЦХР може да не бъдат постигнати; припомня, че образованието и здравеопазването следва да бъдат в основата на политиките за развитие и настоява, че текущата ситуация не следва да оправдава евентуално намаляване на националните разходи и международната помощ за тези сектори; |
| --- | --- |

14.

Припомня, че следва да се полагат усилия за намаляване на смъртността сред децата и майките в държавите от Африка на юг от Сахара, където въпросните ЦХР може да не бъдат постигнати; припомня, че образованието и здравеопазването следва да бъдат в основата на политиките за развитие и настоява, че текущата ситуация не следва да оправдава евентуално намаляване на националните разходи и международната помощ за тези сектори;

| 15. | Счита, че програмите в областта на здравеопазването, включително тези, отнасящи се до сексуалното и репродуктивното здраве, насърчаването на равенството между половете, увеличаването на правата на жените и правата на детето, следва да имат водеща роля в политиката на АКТБ-ЕС за развитие, по-специално в местата, където са широко разпространени насилието, основано на пола, както и излагането на риск от ХИВ/СПИН на жени и деца или лишаването им от достъп до информация, профилактика и/или лечение; |
| --- | --- |

15.

Счита, че програмите в областта на здравеопазването, включително тези, отнасящи се до сексуалното и репродуктивното здраве, насърчаването на равенството между половете, увеличаването на правата на жените и правата на детето, следва да имат водеща роля в политиката на АКТБ-ЕС за развитие, по-специално в местата, където са широко разпространени насилието, основано на пола, както и излагането на риск от ХИВ/СПИН на жени и деца или лишаването им от достъп до информация, профилактика и/или лечение;

| 16. | Призовава правителствата на държавите от ЕС и АКТБ да предприемат мерки, насочени конкретно към интегриране на младите хора и жените в обществото и засилване на тяхното пълноценно участие в икономиката; |
| --- | --- |

16.

Призовава правителствата на държавите от ЕС и АКТБ да предприемат мерки, насочени конкретно към интегриране на младите хора и жените в обществото и засилване на тяхното пълноценно участие в икономиката;

| 17. | Подчертава, че създаването на работни места следва да се улесни чрез подобряване на висшето образование, включително професионалното обучение, и ученето през целия живот; призовава за разширяване на равнопоставения достъп и на възможностите за развитие на умения, качествено обучение и образование; призовава за подобрения по отношение на достъпа до кредити (включително микрофинансиране) за насърчаване на създаването на работни места и подпомагане на установяването на микро-предприятия за съживяване на местните икономики; |
| --- | --- |

17.

Подчертава, че създаването на работни места следва да се улесни чрез подобряване на висшето образование, включително професионалното обучение, и ученето през целия живот; призовава за разширяване на равнопоставения достъп и на възможностите за развитие на умения, качествено обучение и образование; призовава за подобрения по отношение на достъпа до кредити (включително микрофинансиране) за насърчаване на създаването на работни места и подпомагане на установяването на микро-предприятия за съживяване на местните икономики;

| 18. | Подчертава необходимостта от защита на правата на работниците и призовава за предприемане на повече мерки за борба срещу детския труд и безработицата сред младежта; призовава заинтересованите страни да разработят стратегии за реагиране при кризи на национално и секторно равнище чрез социален диалог; |
| --- | --- |

18.

Подчертава необходимостта от защита на правата на работниците и призовава за предприемане на повече мерки за борба срещу детския труд и безработицата сред младежта; призовава заинтересованите страни да разработят стратегии за реагиране при кризи на национално и секторно равнище чрез социален диалог;

| 19. | Подчертава, че достойният труд следва да стои в основата на създаването на работни места с цел преодоляване на проблема с „бедните работещи“; поради това подчертава, че в средносрочния преглед на националните стратегически документи на държавите от АКТБ следва да бъде включена регионална стратегия за растеж, която да набляга върху въпроси, свързани със заетостта и достойния труд; |
| --- | --- |

19.

Подчертава, че достойният труд следва да стои в основата на създаването на работни места с цел преодоляване на проблема с „бедните работещи“; поради това подчертава, че в средносрочния преглед на националните стратегически документи на държавите от АКТБ следва да бъде включена регионална стратегия за растеж, която да набляга върху въпроси, свързани със заетостта и достойния труд;

| 20. | Призовава държавите донори да подпомагат държавите от АКТБ в разнообразяването на техните икономики, с цел намаляване на тяхната зависимост от един-единствен продукт; припомня необходимостта от инвестиции в проекти за инфраструктура и регионални връзки и настоява, че търговските политики следва да се ръководят от партньорство на равнопоставени участници с оглед стабилизиране на икономиките на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

20.

Призовава държавите донори да подпомагат държавите от АКТБ в разнообразяването на техните икономики, с цел намаляване на тяхната зависимост от един-единствен продукт; припомня необходимостта от инвестиции в проекти за инфраструктура и регионални връзки и настоява, че търговските политики следва да се ръководят от партньорство на равнопоставени участници с оглед стабилизиране на икономиките на регионално и местно равнище;

| 21. | Подчертава необходимостта от оценяване на инвестициите в развиващите се страни от гледна точка на тяхната устойчивост и от поддържане на благоприятни екологични условия и условия на живот за продължителен период от време; |
| --- | --- |

21.

Подчертава необходимостта от оценяване на инвестициите в развиващите се страни от гледна точка на тяхната устойчивост и от поддържане на благоприятни екологични условия и условия на живот за продължителен период от време;

| 22. | Потвърждава, че изтичането на мозъци е тревожна действителност, която заплашва пътя на развитие и перспективите на най-слабо развитите страни чрез оказване на неблагоприятно въздействие върху основните сектори на здравеопазване и хигиена, образованието и укрепването на публичния сектор; поради това насърчава кръгова миграция; |
| --- | --- |

22.

Потвърждава, че изтичането на мозъци е тревожна действителност, която заплашва пътя на развитие и перспективите на най-слабо развитите страни чрез оказване на неблагоприятно въздействие върху основните сектори на здравеопазване и хигиена, образованието и укрепването на публичния сектор; поради това насърчава кръгова миграция;

Продоволствена сигурност

| 23. | Потвърждава, че скорошната продоволствена криза е доказала, че селското стопанство е било пренебрегвано твърде дълго време и че недохранването трябва спешно да бъде овладяно с дългосрочни мерки; настоятелно приканва засегнатите държави, донори и международни институции да насърчават инвестиции в продоволствената сигурност и селското стопанство, особено дребномащабно селско стопанство; застъпва становището, че Европейската комисия следва да се възползва от възможността, предоставена от средносрочния преглед на националните стратегически документи съгласно Финансовия инструмент за сътрудничество за развитие и Европейския фонд за развитие, за обсъждане с държавите-получатели на необходимостта от поставяне на селското стопанство и рибарството на по-предно място в дневния ред; |
| --- | --- |

23.

Потвърждава, че скорошната продоволствена криза е доказала, че селското стопанство е било пренебрегвано твърде дълго време и че недохранването трябва спешно да бъде овладяно с дългосрочни мерки; настоятелно приканва засегнатите държави, донори и международни институции да насърчават инвестиции в продоволствената сигурност и селското стопанство, особено дребномащабно селско стопанство; застъпва становището, че Европейската комисия следва да се възползва от възможността, предоставена от средносрочния преглед на националните стратегически документи съгласно Финансовия инструмент за сътрудничество за развитие и Европейския фонд за развитие, за обсъждане с държавите-получатели на необходимостта от поставяне на селското стопанство и рибарството на по-предно място в дневния ред;

| 24. | Подчертава, че субсидираният от ЕС износ на храни следва да бъде насочен към региони, в които се наблюдава значителен недостиг на храна; |
| --- | --- |

24.

Подчертава, че субсидираният от ЕС износ на храни следва да бъде насочен към региони, в които се наблюдава значителен недостиг на храна;

| 25. | Приветства чуждестранните инвестиции в селско стопанство, когато те подпомагат развитието и оказват подкрепа за изграждането на местен капацитет за превръщането на суровини (особено селскостопански продукти) в обработени продукти; все пак изразява загриженост по отношение на текущата тенденция в някои държави, изразяваща се в наемането на земя в развиващи се страни с цел внос на продукция от тези държави; настоява, че подобни договори следва да бъдат прозрачни и че част от продукцията следва да остава в държавите производители; изразява своите опасения по отношение на спекулирането с храни; |
| --- | --- |

25.

Приветства чуждестранните инвестиции в селско стопанство, когато те подпомагат развитието и оказват подкрепа за изграждането на местен капацитет за превръщането на суровини (особено селскостопански продукти) в обработени продукти; все пак изразява загриженост по отношение на текущата тенденция в някои държави, изразяваща се в наемането на земя в развиващи се страни с цел внос на продукция от тези държави; настоява, че подобни договори следва да бъдат прозрачни и че част от продукцията следва да остава в държавите производители; изразява своите опасения по отношение на спекулирането с храни;

| 26. | Призовава за повишаване на техническия, финансов и човешки капацитет с оглед насърчаване на малките земеделски производители, местните пазари и съвременни методи на култивиране в държавите от АКТБ, с цел намаляване на тяхната уязвимост спрямо въздействията от нестабилните световни пазари; |
| --- | --- |

26.

Призовава за повишаване на техническия, финансов и човешки капацитет с оглед насърчаване на малките земеделски производители, местните пазари и съвременни методи на култивиране в държавите от АКТБ, с цел намаляване на тяхната уязвимост спрямо въздействията от нестабилните световни пазари;

| 27. | Призовава ЕС и държавите от АКТБ да отдадат приоритет на развитието на селскостопанския сектор, рибарството и продоволствената сигурност и да ги направят основен сектор при изготвяне на националните стратегически документи и националните индикативни програми; подчертава, че следва да се обърне внимание на производството и разпространението на храни с цел предотвратяване на глада в държавите от АКТБ; също така предлага развитие на селско стопанство в града; |
| --- | --- |

27.

Призовава ЕС и държавите от АКТБ да отдадат приоритет на развитието на селскостопанския сектор, рибарството и продоволствената сигурност и да ги направят основен сектор при изготвяне на националните стратегически документи и националните индикативни програми; подчертава, че следва да се обърне внимание на производството и разпространението на храни с цел предотвратяване на глада в държавите от АКТБ; също така предлага развитие на селско стопанство в града;

| 28. | Призовава ЕС да поддържа контакти с регионалните организации за управление на рибарството с цел постигане на устойчиво рибарство и развитие на вътрешния капацитет на държавите от АКТБ за преработка на риба; |
| --- | --- |

28.

Призовава ЕС да поддържа контакти с регионалните организации за управление на рибарството с цел постигане на устойчиво рибарство и развитие на вътрешния капацитет на държавите от АКТБ за преработка на риба;

Изменение на климата

| 29. | Припомня, че до 2020 г. са необходими по 100 милиарда щатски долара на година за подпомагане на справянето на развиващите се страни с изменението на климата; призовава държавите от АКТБ да определят свои собствени приоритети за борба срещу изменението на климата чрез установяването на национални програми за приспособяване; настоява, че средствата не следва да идват само от вече планирани бюджети за помощ за развитие: вместо това следва да бъдат налице нови и допълнителни средства; |
| --- | --- |

29.

Припомня, че до 2020 г. са необходими по 100 милиарда щатски долара на година за подпомагане на справянето на развиващите се страни с изменението на климата; призовава държавите от АКТБ да определят свои собствени приоритети за борба срещу изменението на климата чрез установяването на национални програми за приспособяване; настоява, че средствата не следва да идват само от вече планирани бюджети за помощ за развитие: вместо това следва да бъдат налице нови и допълнителни средства;

| 30. | Подчертава, че смекчаването на изменението на климата е огромно предизвикателство за развиващите се страни, но и че то също следва да се превърне във възможност, с финансовата и техническа подкрепа на донорите, за насърчаване на зелени технологии за развитие на държавите (зелено развитие) чрез прехвърляне на технологии (слънчева енергия и т. н.) и за създаване на зелени работни места; |
| --- | --- |

30.

Подчертава, че смекчаването на изменението на климата е огромно предизвикателство за развиващите се страни, но и че то също следва да се превърне във възможност, с финансовата и техническа подкрепа на донорите, за насърчаване на зелени технологии за развитие на държавите (зелено развитие) чрез прехвърляне на технологии (слънчева енергия и т. н.) и за създаване на зелени работни места;

| 31. | Изразява съжаление за липсата на правнообвързващо споразумение от срещата на върха в Копенхаген; поради това призовава за съвместна стратегия на АКТБ-ЕС за истинско ангажиране в рамките на следващата конференция на страните (COP 16), която ще се проведе в Мексико; |
| --- | --- |

31.

Изразява съжаление за липсата на правнообвързващо споразумение от срещата на върха в Копенхаген; поради това призовава за съвместна стратегия на АКТБ-ЕС за истинско ангажиране в рамките на следващата конференция на страните (COP 16), която ще се проведе в Мексико;

| 32. | Подчертава важността на насърчаването на световен съюз за борба срещу изменението на климата, който следва да се стреми към оказване на по-голяма подкрепа за по-бедните развиващи се страни, които са по-изложени на изменението на климата, по-специално най-слабо развитите страни и малките островни развиващи се страни; |
| --- | --- |

32.

Подчертава важността на насърчаването на световен съюз за борба срещу изменението на климата, който следва да се стреми към оказване на по-голяма подкрепа за по-бедните развиващи се страни, които са по-изложени на изменението на климата, по-специално най-слабо развитите страни и малките островни развиващи се страни;

| 33. | Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС, Европейския парламент, Европейската комисия, председателството на Съвета на Европейския съюз, Африканския съюз и Панафриканския парламент. |
| --- | --- |

33.

Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на министрите на АКТБ-ЕС, Европейския парламент, Европейската комисия, председателството на Съвета на Европейския съюз, Африканския съюз и Панафриканския парламент.

РЕЗОЛЮЦИЯ (9)

относно възстановяването и рехабилитацията след бедствието в Хаити и връзката между бедността и природните бедствия

Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС,

на заседание в Тенерифе (Испания) от 29 март до 1 април 2010 г.,

като взе предвид член 17, параграф 2 от своя правилник,

като взе предвид срещата на върха на Г-7 в Икалуит (Канада) на 6 февруари 2010 г.,

като взе предвид резултатите от международната донорска конференция „Към ново бъдеще за Хаити“, проведена в Ню Йорк на 31 март 2010 г.,

като взе предвид заключенията от министерската подготвителна конференция в Монреал на 25 януари 2010 г.,

като взе предвид разискването относно земетресението в Хаити, проведено в Европейския парламент на 20 януари 2010 г., в присъствието на Върховния представител на Европейския съюз за външната политика и политиката за сигурност баронеса Аштън,

като взе предвид заключенията от извънредното заседание на Съвета по външни работи, проведено в Брюксел на 18 януари 2010 г.,

като взе предвид Мисията на ООН за стабилизиране на Хаити (MINUSTAH),

| А. | като има предвид, че земетресение с магнитуд 7,3 по скалата на Рихтер разтърси Хаити на 12 януари 2010 г., причинявайки катастрофални щети в Порт-о-Пренс, Жакмел и други населени места в региона, и беше последвано от множество силни вторични трусове, които продължиха да нанасят щети на държавата, |
| --- | --- |

А.

като има предвид, че земетресение с магнитуд 7,3 по скалата на Рихтер разтърси Хаити на 12 януари 2010 г., причинявайки катастрофални щети в Порт-о-Пренс, Жакмел и други населени места в региона, и беше последвано от множество силни вторични трусове, които продължиха да нанасят щети на държавата,

| Б. | като има предвид, че по преценки има над 200 000 жертви, 250 000 ранени и повече от 3 милиона души, които са пряко засегнати; като има предвид, че Мисията на ООН за стабилизиране на Хаити (MINUSTAH) е понесла тежка загуба на 146 живота и е съобщила за 70 изчезнали, |
| --- | --- |

Б.

като има предвид, че по преценки има над 200 000 жертви, 250 000 ранени и повече от 3 милиона души, които са пряко засегнати; като има предвид, че Мисията на ООН за стабилизиране на Хаити (MINUSTAH) е понесла тежка загуба на 146 живота и е съобщила за 70 изчезнали,

| В. | като има предвид, че Службата за координация на хуманитарните въпроси към ООН (OCHA) е съобщила, че към един милион души в държавата като цяло имат нужда от подслон, особено в началото на дъждовния сезон, и че има около 500 000 вътрешно разселени лица, |
| --- | --- |

В.

като има предвид, че Службата за координация на хуманитарните въпроси към ООН (OCHA) е съобщила, че към един милион души в държавата като цяло имат нужда от подслон, особено в началото на дъждовния сезон, и че има около 500 000 вътрешно разселени лица,

| Г. | като има предвид, че преди земетресението на 12 януари 2010 г. държавата е била опустошена от урагани и тропически бури през 2008 г., причинили щети, възлизащи на 15 % от БВП, |
| --- | --- |

Г.

като има предвид, че преди земетресението на 12 януари 2010 г. държавата е била опустошена от урагани и тропически бури през 2008 г., причинили щети, възлизащи на 15 % от БВП,

| Д. | като има предвид, че около 1,8 милиона души са живели в несигурност по отношение на прехраната си преди земетресението, в държава, в която почти 60 % от населението живее в селски райони и 70 % (12 милиона души) живеят с по-малко от 2 щатски долара на ден, |
| --- | --- |

Д.

като има предвид, че около 1,8 милиона души са живели в несигурност по отношение на прехраната си преди земетресението, в държава, в която почти 60 % от населението живее в селски райони и 70 % (12 милиона души) живеят с по-малко от 2 щатски долара на ден,

| Е. | като има предвид, че тази крайна бедност е утежнила унищожителните последствия от земетресението и е поставила държавата в една от най-тежките хуманитарни кризи в нейната история, |
| --- | --- |

Е.

като има предвид, че тази крайна бедност е утежнила унищожителните последствия от земетресението и е поставила държавата в една от най-тежките хуманитарни кризи в нейната история,

| Ж. | като има предвид, че Комисията се е ангажирала да предостави 137 милиона евро за посрещане на потребностите в краткосрочен план и поне 200 милиона евро за потребностите в средносрочен и дългосрочен план, като държавите-членки предоставят допълнително 92 милиона евро; като има предвид, че според оценка на Междуамериканската банка за развитие възстановяването на Хаити ще струва 10,5 милиарда евро при разходване на 2 милиарда евро на година; като има предвид решението на Съюза на южноамериканските нации за създаване на фонд за подпомагане на Хаити от 127 милиона евро, |
| --- | --- |

Ж.

като има предвид, че Комисията се е ангажирала да предостави 137 милиона евро за посрещане на потребностите в краткосрочен план и поне 200 милиона евро за потребностите в средносрочен и дългосрочен план, като държавите-членки предоставят допълнително 92 милиона евро; като има предвид, че според оценка на Междуамериканската банка за развитие възстановяването на Хаити ще струва 10,5 милиарда евро при разходване на 2 милиарда евро на година; като има предвид решението на Съюза на южноамериканските нации за създаване на фонд за подпомагане на Хаити от 127 милиона евро,

| З. | като има предвид, че Хаити е обременен с външен дълг, оценяван на близо 1 милиард щатски долара, който още преди земетресението представляваше сериозно препятствие за развитието на държавата и може да затрудни усилията за възстановяване ѝ, |
| --- | --- |

З.

като има предвид, че Хаити е обременен с външен дълг, оценяван на близо 1 милиард щатски долара, който още преди земетресението представляваше сериозно препятствие за развитието на държавата и може да затрудни усилията за възстановяване ѝ,

| И. | като има предвид решението на министрите от Г-7 за опростяване на дълга на Хаити, но също и факта, че дългът на Хаити към държавите от Г-7 възлиза на едва 214 милиона щатски долара от общо 890 милиона, |
| --- | --- |

И.

като има предвид решението на министрите от Г-7 за опростяване на дълга на Хаити, но също и факта, че дългът на Хаити към държавите от Г-7 възлиза на едва 214 милиона щатски долара от общо 890 милиона,

| Й. | като има предвид, че освен незабавната операция по оказване на помощ, средносрочните и дългосрочни усилия за възстановяване, насочени към осигуряване на прехрана, възстановяване на разрушената инфраструктура, държавни институции и икономически дейности, изискват дългосрочен международен ангажимент, |
| --- | --- |

Й.

като има предвид, че освен незабавната операция по оказване на помощ, средносрочните и дългосрочни усилия за възстановяване, насочени към осигуряване на прехрана, възстановяване на разрушената инфраструктура, държавни институции и икономически дейности, изискват дългосрочен международен ангажимент,

| 1. | Изразява искрените си съболезнования, съчувствие и солидарност с народа на Хаити, представителите на други засегнати нации и служителите на международни организации, включително ООН и Европейската комисия, по повод огромната загуба на хора и опустошението, причинено от изключително силното земетресение; изказва уважението си към несравнимия кураж и солидарност, проявени от народа на Хаити, който непосредствено след бедствието и преди то да бъде огласено в медиите, самият той в крайна нужда, спаси живота на хиляди хора и оказа помощ на хиляди ранени и сираци; |
| --- | --- |

1.

Изразява искрените си съболезнования, съчувствие и солидарност с народа на Хаити, представителите на други засегнати нации и служителите на международни организации, включително ООН и Европейската комисия, по повод огромната загуба на хора и опустошението, причинено от изключително силното земетресение; изказва уважението си към несравнимия кураж и солидарност, проявени от народа на Хаити, който непосредствено след бедствието и преди то да бъде огласено в медиите, самият той в крайна нужда, спаси живота на хиляди хора и оказа помощ на хиляди ранени и сираци;

| 2. | Приветства усилията на органите и гражданско общество на Хаити, както и усилията на ООН, неправителствените организации и други двустранни донори, които предоставят помощ на народа на Хаити, и изказва уважението си към работата на хуманитарните организации и частните лица от Европейския съюз, държавите от АКТБ и целия свят; |
| --- | --- |

2.

Приветства усилията на органите и гражданско общество на Хаити, както и усилията на ООН, неправителствените организации и други двустранни донори, които предоставят помощ на народа на Хаити, и изказва уважението си към работата на хуманитарните организации и частните лица от Европейския съюз, държавите от АКТБ и целия свят;

| 3. | Приветства искрено солидарността, проявена от държавите-членки на Обединените нации и международните партньори, които се събраха на международната донорска конференция „Към ново бъдеще за Хаити“ в Ню Йорк на 31 март 2010 г., която доведе до ангажименти за предоставяне на средства, възлизащи на общо 9,9 милиарда долара през следващите три години и след това, и настоятелно призовава международната общност да изпълни историческите ангажименти, които е поела; |
| --- | --- |

3.

Приветства искрено солидарността, проявена от държавите-членки на Обединените нации и международните партньори, които се събраха на международната донорска конференция „Към ново бъдеще за Хаити“ в Ню Йорк на 31 март 2010 г., която доведе до ангажименти за предоставяне на средства, възлизащи на общо 9,9 милиарда долара през следващите три години и след това, и настоятелно призовава международната общност да изпълни историческите ангажименти, които е поела;

| 4. | Подкрепя факта, че международните донори са съобразили своите дарения с Плана за действие за национално възстановяване и развитие на Хаити, представен от Рене Превал, президент на Хаити, като ясен знак, че органите на Хаити ще играят водеща роля в дългосрочните усилия за възстановяване; |
| --- | --- |

4.

Подкрепя факта, че международните донори са съобразили своите дарения с Плана за действие за национално възстановяване и развитие на Хаити, представен от Рене Превал, президент на Хаити, като ясен знак, че органите на Хаити ще играят водеща роля в дългосрочните усилия за възстановяване;

| 5. | Подчертава, че е от изключителна важност ООН, действайки под егидата на правителството на Хаити, да бъде и да остане отговорна за координирането на всички граждански и военни операции във връзка с възобновяването на сигурността и с хуманитарната помощ, също така и с възстановяването и развитието; |
| --- | --- |

5.

Подчертава, че е от изключителна важност ООН, действайки под егидата на правителството на Хаити, да бъде и да остане отговорна за координирането на всички граждански и военни операции във връзка с възобновяването на сигурността и с хуманитарната помощ, също така и с възстановяването и развитието;

| 6. | Призовава ООН да преразгледа мандата на Мисията на ООН за стабилизиране на Хаити (MINUSTAH) съвместно с органите на Хаити, за да се отговори на потребностите на държавата след бедствието, като се обърне специално внимание на въпросите, свързани със сигурността; |
| --- | --- |

6.

Призовава ООН да преразгледа мандата на Мисията на ООН за стабилизиране на Хаити (MINUSTAH) съвместно с органите на Хаити, за да се отговори на потребностите на държавата след бедствието, като се обърне специално внимание на въпросите, свързани със сигурността;

| 7. | Призовава за всеобхватна оценка за определяне на потребностите на населението в краткосрочен и дългосрочен план и установяване на ангажираността на международната общност в процеса на възстановяване, който обхваща трите етапа на спешната помощ, рехабилитацията и възстановяването; |
| --- | --- |

7.

Призовава за всеобхватна оценка за определяне на потребностите на населението в краткосрочен и дългосрочен план и установяване на ангажираността на международната общност в процеса на възстановяване, който обхваща трите етапа на спешната помощ, рехабилитацията и възстановяването;

| 8. | Изразява дълбока загриженост относно благосъстоянието на най-уязвимите групи, по-специално жените, децата и възрастните хора; призовава Комисията и ООН да обърнат специално внимание на участието и подпомагането на жените в усилията за възстановяване, като ги включат активно във фазите на реконструкция, възстановяване и оценка на всички програми за помощ и възстановяване; |
| --- | --- |

8.

Изразява дълбока загриженост относно благосъстоянието на най-уязвимите групи, по-специално жените, децата и възрастните хора; призовава Комисията и ООН да обърнат специално внимание на участието и подпомагането на жените в усилията за възстановяване, като ги включат активно във фазите на реконструкция, възстановяване и оценка на всички програми за помощ и възстановяване;

| 9. | Подчертава, че на децата без придружители и на тези, които са отделени от семействата си, следва да се осигурят услуги, насочени към възможно най-бързото им събиране с техните родители или лицата, обичайно полагали грижи за тях; призовава ЕС и международната общност незабавно да оценят необходимостта от координиран план за разрешаване на проблемите с хиляди деца, останали сираци след земетресението; подчертава сериозния риск от незаконно осиновяване и трафик на деца; |
| --- | --- |

9.

Подчертава, че на децата без придружители и на тези, които са отделени от семействата си, следва да се осигурят услуги, насочени към възможно най-бързото им събиране с техните родители или лицата, обичайно полагали грижи за тях; призовава ЕС и международната общност незабавно да оценят необходимостта от координиран план за разрешаване на проблемите с хиляди деца, останали сираци след земетресението; подчертава сериозния риск от незаконно осиновяване и трафик на деца;

| 10. | Настоятелно призовава ЕС да подкрепи временния мораториум върху новите осиновявания на деца от Хаити за срок до две години след започването на опитите за издирване; призовава ЕС да осигури необходимото за покриване на основните нужди на децата, да отвори временни училища и спешно да осигури консултации за децата; |
| --- | --- |

10.

Настоятелно призовава ЕС да подкрепи временния мораториум върху новите осиновявания на деца от Хаити за срок до две години след започването на опитите за издирване; призовава ЕС да осигури необходимото за покриване на основните нужди на децата, да отвори временни училища и спешно да осигури консултации за децата;

| 11. | Категорично призовава Европейската комисия и международната общност да наблюдават положението със здравеопазването в Хаити, най-вече на жените и децата; |
| --- | --- |

11.

Категорично призовава Европейската комисия и международната общност да наблюдават положението със здравеопазването в Хаити, най-вече на жените и децата;

| 12. | Призовава международната общност незабавно да опрости външния дълг на Република Хаити и поздравява всички тези, които са предприели или са съобщили за мерки в тази посока; подчертава, че всяка помощ след земетресението трябва да се предоставя като безвъзмездна помощ, а не като заем, водещ до създаване на задължения; |
| --- | --- |

12.

Призовава международната общност незабавно да опрости външния дълг на Република Хаити и поздравява всички тези, които са предприели или са съобщили за мерки в тази посока; подчертава, че всяка помощ след земетресението трябва да се предоставя като безвъзмездна помощ, а не като заем, водещ до създаване на задължения;

| 13. | Подкрепя усилията на ЕС и други донори за насърчаване на местното производство на храни чрез възстановяване на засегнатата инфраструктура и предоставяне на необходимите материали на собствениците на малки земеделски стопанства (семена, торове и инструменти), най-вече за сезона на пролетното засаждане, започващ през март, който обхваща 60 % от националното производство на храни; призовава ЕС и другите международни донори, в рамките на усилията за оказване на помощ и доколкото това е възможно, да закупуват местно произведени храни, което би подпомогнало в значителна степен икономиката на селските райони и би защитило местните производители; |
| --- | --- |

13.

Подкрепя усилията на ЕС и други донори за насърчаване на местното производство на храни чрез възстановяване на засегнатата инфраструктура и предоставяне на необходимите материали на собствениците на малки земеделски стопанства (семена, торове и инструменти), най-вече за сезона на пролетното засаждане, започващ през март, който обхваща 60 % от националното производство на храни; призовава ЕС и другите международни донори, в рамките на усилията за оказване на помощ и доколкото това е възможно, да закупуват местно произведени храни, което би подпомогнало в значителна степен икономиката на селските райони и би защитило местните производители;

| 14. | Подчертава необходимостта от концентриране върху дългосрочни инвестиции в изграждането на устойчиви на земетресения сгради, които отговарят на съответните технически стандарти, и в основна инфраструктура, а именно водоснабдителна, пътна и електрическа, и прехвърлянето на технологии – каквито не съществуваха или бяха в голяма степен непригодни преди земетресението, нещо, което силно утежнява потенциалните последствия от природните бедствия; |
| --- | --- |

14.

Подчертава необходимостта от концентриране върху дългосрочни инвестиции в изграждането на устойчиви на земетресения сгради, които отговарят на съответните технически стандарти, и в основна инфраструктура, а именно водоснабдителна, пътна и електрическа, и прехвърлянето на технологии – каквито не съществуваха или бяха в голяма степен непригодни преди земетресението, нещо, което силно утежнява потенциалните последствия от природните бедствия;

| 15. | Призовава за създаването на фонд, администриран от Обединените нации, за финансиране на мерки за повишаване на осведомеността сред хората и за обучение, системи за превенция и ранно предупреждение, изграждането на подходящи защитни структури и запасяването с оборудване за спешни медицински и санитарни нужди; |
| --- | --- |

15.

Призовава за създаването на фонд, администриран от Обединените нации, за финансиране на мерки за повишаване на осведомеността сред хората и за обучение, системи за превенция и ранно предупреждение, изграждането на подходящи защитни структури и запасяването с оборудване за спешни медицински и санитарни нужди;

| 16. | Призовава международната общност да гарантира, че народът на Хаити и неговото правителство, под демократичния контрол на парламента, ще бъдат основни фактори в процеса на възстановяване, за да им се позволи да решават сами своето общо бъдеще; отправя искане към Европейската комисия и държавите-членки на ЕС да предоставят на тяхно разположение притежаваното от ЕС ноу-хау и по този начин да засилят националния, местния, регионалния и подрегионалния капацитет; |
| --- | --- |

16.

Призовава международната общност да гарантира, че народът на Хаити и неговото правителство, под демократичния контрол на парламента, ще бъдат основни фактори в процеса на възстановяване, за да им се позволи да решават сами своето общо бъдеще; отправя искане към Европейската комисия и държавите-членки на ЕС да предоставят на тяхно разположение притежаваното от ЕС ноу-хау и по този начин да засилят националния, местния, регионалния и подрегионалния капацитет;

| 17. | Призовава международната общност да гарантира, че въпросът с ограничаването на бедността в Хаити заема първостепенно място в дневния ред, дори след като медийното внимание отслабне, така че да се помогне на Хаити да излезе от това бедствие като напълно функционираща демокрация с икономика, способна да удовлетворява потребностите на народа си по устойчив начин; |
| --- | --- |

17.

Призовава международната общност да гарантира, че въпросът с ограничаването на бедността в Хаити заема първостепенно място в дневния ред, дори след като медийното внимание отслабне, така че да се помогне на Хаити да излезе от това бедствие като напълно функционираща демокрация с икономика, способна да удовлетворява потребностите на народа си по устойчив начин;

| 18. | Призовава ЕС да работи заедно с органите на Хаити за изграждане на дългосрочна система за предотвратяване на бедствията, за смекчаване и за управление на способностите, но подчертава, че усилията за възстановяване трябва да се основават на националните приоритети, като същевременно се съблюдават принципите на ефективност на помощта и се оказва подкрепа на институциите на Хаити с цел да им се даде възможност да управляват ефективно; подкрепя предложението на президента Превал за създаване на постоянна структура в рамките на ООН, която да бъде в състояние да управлява, от първия ден, кризите, причинени от природни бедствия; |
| --- | --- |

18.

Призовава ЕС да работи заедно с органите на Хаити за изграждане на дългосрочна система за предотвратяване на бедствията, за смекчаване и за управление на способностите, но подчертава, че усилията за възстановяване трябва да се основават на националните приоритети, като същевременно се съблюдават принципите на ефективност на помощта и се оказва подкрепа на институциите на Хаити с цел да им се даде възможност да управляват ефективно; подкрепя предложението на президента Превал за създаване на постоянна структура в рамките на ООН, която да бъде в състояние да управлява, от първия ден, кризите, причинени от природни бедствия;

| 19. | Счита за жизненоважно да се предприеме масово презалесяване в Хаити, тъй като настоящото положение прави държавата изключително уязвима на всички видове природни бедствия, и да се намерят икономични и устойчиви алтернативи на обезлесяването за целите на приготвянето на храна; |
| --- | --- |

19.

Счита за жизненоважно да се предприеме масово презалесяване в Хаити, тъй като настоящото положение прави държавата изключително уязвима на всички видове природни бедствия, и да се намерят икономични и устойчиви алтернативи на обезлесяването за целите на приготвянето на храна;

| 20. | Призовава Върховния представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и члена на Комисията, отговарящ за международното сътрудничество, хуманитарната помощ и управлението на кризисни ситуации, да играят водеща роля при координацията на отговора на кризи на ЕС, в сътрудничество с Обединените нации, като използват създадените по силата на Договора от Лисабон правомощия, за да се постигне по-добра координация на отговора на ЕС при бъдещи кризи, като се основават на досегашните постижения; |
| --- | --- |

20.

Призовава Върховния представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и члена на Комисията, отговарящ за международното сътрудничество, хуманитарната помощ и управлението на кризисни ситуации, да играят водеща роля при координацията на отговора на кризи на ЕС, в сътрудничество с Обединените нации, като използват създадените по силата на Договора от Лисабон правомощия, за да се постигне по-добра координация на отговора на ЕС при бъдещи кризи, като се основават на досегашните постижения;

| 21. | Решително насърчава създаването на международно равнище на оперативни механизми за гражданска защита, които да могат да се използват в ситуации, сравними с тази в Хаити, основани на регионално препозициониране или в зависимост от честотата или предсказуемостта на бедствията; |
| --- | --- |

21.

Решително насърчава създаването на международно равнище на оперативни механизми за гражданска защита, които да могат да се използват в ситуации, сравними с тази в Хаити, основани на регионално препозициониране или в зависимост от честотата или предсказуемостта на бедствията;

| 22. | Призовава Европейската комисия да представи възможно най-бързо предложения за създаване на сили на ЕС за гражданска защита въз основа на механизма на ЕС за гражданска защита и да осигури възможност на ЕС да събере необходимите ресурси за осигуряване на първоначални мерки за оказване на неотложна хуманитарна помощ в рамките на 24 часа от настъпването на бедствието; |
| --- | --- |

22.

Призовава Европейската комисия да представи възможно най-бързо предложения за създаване на сили на ЕС за гражданска защита въз основа на механизма на ЕС за гражданска защита и да осигури възможност на ЕС да събере необходимите ресурси за осигуряване на първоначални мерки за оказване на неотложна хуманитарна помощ в рамките на 24 часа от настъпването на бедствието;

| 23. | Призовава Европейския съюз, с оглед важността на регионалната интеграция и сътрудничество в региона на Карибския басейн, да отпусне специални средства за френските най-отдалечени региони на Карибския басейн (Гваделупа, Мартиника, Гвиана), за да могат да продължат и да увеличат своята помощ за народа на Хаити; |
| --- | --- |

23.

Призовава Европейския съюз, с оглед важността на регионалната интеграция и сътрудничество в региона на Карибския басейн, да отпусне специални средства за френските най-отдалечени региони на Карибския басейн (Гваделупа, Мартиника, Гвиана), за да могат да продължат и да увеличат своята помощ за народа на Хаити;

| 24. | Апелира настойчиво пред правителството на Хаити да направи всичко възможно за установяване и укрепване на демокрацията в Хаити; |
| --- | --- |

24.

Апелира настойчиво пред правителството на Хаити да направи всичко възможно за установяване и укрепване на демокрацията в Хаити;

| 25. | Приветства положителния отговор на Африканския съюз по отношение на предложението на президента на Сенегал, Абдулайе Уаде, подкрепено от резолюция на сенегалския парламент, относно правото на завръщане на хаитяни, и настоятелно призовава международната общност за осъществяване на това предложение чрез приемане на резолюция на Обединените нации; |
| --- | --- |

25.

Приветства положителния отговор на Африканския съюз по отношение на предложението на президента на Сенегал, Абдулайе Уаде, подкрепено от резолюция на сенегалския парламент, относно правото на завръщане на хаитяни, и настоятелно призовава международната общност за осъществяване на това предложение чрез приемане на резолюция на Обединените нации;

| 26. | Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Върховния представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката за сигурност, председателя на Европейската комисия, президента и правителството на Хаити, Съвета на АКТБ, държавите-членки на Caricom (Карибската общност), Комисията на Африканския съюз, заместник-генералния секретар на ООН по хуманитарните въпроси и предоставянето на спешна помощ, Световната банка, Международния валутен фонд и правителствата на държавите-членки на Европейския съюз. |
| --- | --- |

26.

Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Върховния представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката за сигурност, председателя на Европейската комисия, президента и правителството на Хаити, Съвета на АКТБ, държавите-членки на Caricom (Карибската общност), Комисията на Африканския съюз, заместник-генералния секретар на ООН по хуманитарните въпроси и предоставянето на спешна помощ, Световната банка, Международния валутен фонд и правителствата на държавите-членки на Европейския съюз.

РЕЗОЛЮЦИЯ (10)

относно подкрепа за укрепването на мира в Южен Судан

Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС,

на заседание в Тенерифе (Испания) от 29 март до 1 април 2010 г.,

като взе предвид член 17, параграф 2 от своя правилник,

като взе предвид Всеобщото мирно споразумение (ВМС), подписано между правителството на Судан и Суданското народно освободително движение/армия (СНОД/СНОА) през януари 2005 г.,

като взе предвид временната национална конституция на Судан, приета през 2005 г.,

като взе предвид Международния пакт за граждански и политически права и Африканската харта за правата на човека и народите, и двете ратифицирани от Судан,

като взе предвид резолюциите на Съвета за сигурност на ООН относно Судан,

като взе предвид работата на министерския комитет на Африканския съюз по въпросите на следконфликтното възстановяване и развитие в Судан и други инициативи на Африканския съюз,

като взе предвид доклада на председателя на Комисията на Африканския съюз относно процеса на прилагане на Всестранното мирно споразумение (ВМС),

като взе предвид комюникето от 201-вото заседание на Съвета за мир и сигурност на Африканския съюз, проведено в Адис Абеба на 26 август 2009 г.,

като взе предвид кодекса за поведение на ЕС относно търговията с леко стрелково и малокалибрено оръжие и конвенционалните оръжейни системи на ООН,

като взе предвид своите предишни резолюции относно Судан и резолюциите на Европейския парламент и Панафриканския парламент относно Судан,

като взе предвид заключенията на Съвета на ЕС относно Судан,

като взе предвид съобщението на Международната кризисна група от 17 декември 2009 г., озаглавено „Судан: предотвратяване на срив“,

като взе предвид съвместния доклад на НПО от януари 2010 г. относно „Опазването на мира в Южен Судан“,

| А. | като има предвид, че ВМС сложи край на ужасната и опустошителна гражданска война, която костваше на Судан два милиона жертви и почти четири милиона бежанци и разселени лица, |
| --- | --- |

А.

като има предвид, че ВМС сложи край на ужасната и опустошителна гражданска война, която костваше на Судан два милиона жертви и почти четири милиона бежанци и разселени лица,

| Б. | като има предвид факта, че тази гражданска война, както и увеличението на насилието, могат да се припишат на:






  — | споровете около природни ресурси и споделянето на власт, |
| --- | --- | --- |

Б.

като има предвид факта, че тази гражданска война, както и увеличението на насилието, могат да се припишат на:

—

споровете около природни ресурси и споделянето на власт,

| — | широкоразпространената достъпност на леко стрелково и малокалибрено оръжие, |
| --- | --- |

—

широкоразпространената достъпност на леко стрелково и малокалибрено оръжие,

| — | продължилите чести, брутални и кървави нашествия от страна на Съпротивителната армия на бога (САБ) – бунтовническа група от Уганда, действаща извън границите на Уганда, |
| --- | --- |

—

продължилите чести, брутални и кървави нашествия от страна на Съпротивителната армия на бога (САБ) – бунтовническа група от Уганда, действаща извън границите на Уганда,

| В. | като има предвид, също така, че ВМС е определило междинен период от шест години (2005–2011 г.), установявайки цели, обединени под наименованието „дивиденти от мира“, и някои ключови дати като националните избори, първоначално насрочени за 2009 г., и референдума относно самоопределянето на хората от Южен Судан, насрочен за януари 2011 г., |
| --- | --- |

В.

като има предвид, също така, че ВМС е определило междинен период от шест години (2005–2011 г.), установявайки цели, обединени под наименованието „дивиденти от мира“, и някои ключови дати като националните избори, първоначално насрочени за 2009 г., и референдума относно самоопределянето на хората от Южен Судан, насрочен за януари 2011 г.,

| Г. | като има предвид, че предстоящите национални избори са първите избори, които ще се проведат след сключването на ВМС, и че те са жизненоважни за мирния процес преди преминаването към референдума относно самоопределянето на Южен Судан и референдума за Абией, |
| --- | --- |

Г.

като има предвид, че предстоящите национални избори са първите избори, които ще се проведат след сключването на ВМС, и че те са жизненоважни за мирния процес преди преминаването към референдума относно самоопределянето на Южен Судан и референдума за Абией,

| Д. | като има предвид, че е необходимо намирането на решения по отношение на гражданството, останалите части от определянето на северно-южната граница, изваждането от въоръжение на граничните области и споделянето на ресурси, включително нефт, преди референдума за самоопределяне на Южен Судан, |
| --- | --- |

Д.

като има предвид, че е необходимо намирането на решения по отношение на гражданството, останалите части от определянето на северно-южната граница, изваждането от въоръжение на граничните области и споделянето на ресурси, включително нефт, преди референдума за самоопределяне на Южен Судан,

| Е. | като има предвид, че спорът относно преброяването е бил избегнат от споразумението между двете страни, което предвижда 40 допълнителни места за СНОД/СНОА в народното събрание, |
| --- | --- |

Е.

като има предвид, че спорът относно преброяването е бил избегнат от споразумението между двете страни, което предвижда 40 допълнителни места за СНОД/СНОА в народното събрание,

| Ж. | като има предвид, че точността на окончателните данни от преброяването на населението и жилищния фонд през май 2008 г. се оспорва от СНОД; като има предвид, че броят на регистрираните гласоподаватели на юг е бил 108 % от пресметнатия брой на хората, които имат право на глас, |
| --- | --- |

Ж.

като има предвид, че точността на окончателните данни от преброяването на населението и жилищния фонд през май 2008 г. се оспорва от СНОД; като има предвид, че броят на регистрираните гласоподаватели на юг е бил 108 % от пресметнатия брой на хората, които имат право на глас,

| З. | като има предвид, че напредъкът в преговорите между Партията на националния конгрес (ПНК) и СНОД относно закона за референдум за Южен Судан, референдума за областта Абией и публичните консултации в регионите на Южен Кордофан и Сини Нил са положителни стъпки, |
| --- | --- |

З.

като има предвид, че напредъкът в преговорите между Партията на националния конгрес (ПНК) и СНОД относно закона за референдум за Южен Судан, референдума за областта Абией и публичните консултации в регионите на Южен Кордофан и Сини Нил са положителни стъпки,

| И. | като има предвид, че генералният секретар на ООН Бан Ки Мун даде да се разбере, че Обединените нации ще работят за подпомагане на страните в техните усилия да направят обединението привлекателно и да осигурят упражняването на правото на самоопределяне на хората от Южен Судан чрез референдум, |
| --- | --- |

И.

като има предвид, че генералният секретар на ООН Бан Ки Мун даде да се разбере, че Обединените нации ще работят за подпомагане на страните в техните усилия да направят обединението привлекателно и да осигурят упражняването на правото на самоопределяне на хората от Южен Судан чрез референдум,

| Й. | като има предвид, че мисията на ООН за опазване на мира (UNMIS) беше създадена през 2005 г. с главна цел подпомагане на прилагането на ВМС и разполага с над 9 000 военнослужещи и повече от 3 000 местни цивилни и международни служители; като има предвид, че UNMIS е наблегнала върху контрола на изпълнението на ВМС за сметка на своя мандат за гражданска защита, |
| --- | --- |

Й.

като има предвид, че мисията на ООН за опазване на мира (UNMIS) беше създадена през 2005 г. с главна цел подпомагане на прилагането на ВМС и разполага с над 9 000 военнослужещи и повече от 3 000 местни цивилни и международни служители; като има предвид, че UNMIS е наблегнала върху контрола на изпълнението на ВМС за сметка на своя мандат за гражданска защита,

| К. | като има предвид, че на своето заседание през месец януари 2010 г. министерският комитет на Африканския съюз по въпросите на следконфликтното възстановяване и развитие в Судан подчерта необходимостта суданските страни да не пестят усилия за преодоляване на предизвикателствата пред изпълнението на ВМС, включително успешното провеждане на изборите и демократичното преобразяване на държавата, определянето на границите, разрешаването на проблема с Абией въз основа на решението на Постоянния арбитражен съд, и справянето с проблема с несигурността в Южен Судан, |
| --- | --- |

К.

като има предвид, че на своето заседание през месец януари 2010 г. министерският комитет на Африканския съюз по въпросите на следконфликтното възстановяване и развитие в Судан подчерта необходимостта суданските страни да не пестят усилия за преодоляване на предизвикателствата пред изпълнението на ВМС, включително успешното провеждане на изборите и демократичното преобразяване на държавата, определянето на границите, разрешаването на проблема с Абией въз основа на решението на Постоянния арбитражен съд, и справянето с проблема с несигурността в Южен Судан,

| Л. | като има предвид, че враждите между племената са коствали живота на хиляди хора от началото на 2009 г. в Южен Судан, като повечето жертви са жени и деца, в отдалечени селски райони; като има предвид, че от началото на 2010 г. стотици хора са загинали в резултат от насилието в щата Варап, |
| --- | --- |

Л.

като има предвид, че враждите между племената са коствали живота на хиляди хора от началото на 2009 г. в Южен Судан, като повечето жертви са жени и деца, в отдалечени селски райони; като има предвид, че от началото на 2010 г. стотици хора са загинали в резултат от насилието в щата Варап,

| М. | като има предвид, че Южен Судан е един от най-слабо развитите региони в света; като има предвид, че Фондът на ООН за населението оценява грамотността в Южен Судан на 24 %; като има предвид, че 90 % от жените не могат да четат или пишат, |
| --- | --- |

М.

като има предвид, че Южен Судан е един от най-слабо развитите региони в света; като има предвид, че Фондът на ООН за населението оценява грамотността в Южен Судан на 24 %; като има предвид, че 90 % от жените не могат да четат или пишат,

| Н. | като има предвид, че според Програмата за прехрана на Варап, насилието е принудило 350 000 души да избягат от домовете си през 2009 г., правейки ги зависими от продоволствена помощ; като има предвид, че слабите сезонни дъждове през миналата година също така са унищожили реколтата; като има предвид, че общо 4,3 милиона души се нуждаят от продоволствена помощ, за разлика от един милион миналата година, |
| --- | --- |

Н.

като има предвид, че според Програмата за прехрана на Варап, насилието е принудило 350 000 души да избягат от домовете си през 2009 г., правейки ги зависими от продоволствена помощ; като има предвид, че слабите сезонни дъждове през миналата година също така са унищожили реколтата; като има предвид, че общо 4,3 милиона души се нуждаят от продоволствена помощ, за разлика от един милион миналата година,

| О. | като има предвид, че по данни на СЗО в Южен Судан има драстичен недостиг на медицински лица, като на всеки 1 000 души се падат 0,22 лекари, а правителството твърди, че едва 25 % от населението има достъп до здравни услуги; като има предвид, че Южен Судан държи рекорд за най-висока смъртност при раждането и едно на всеки седем деца умира преди да навърши пет години; като има предвид, че според Комисията в Южен Судан по въпросите на СПИН осведомеността за ХИВ е под 10 %; като има предвид, че правителството на Южен Судан следва план за преструктуриране на здравеопазването, |
| --- | --- |

О.

като има предвид, че по данни на СЗО в Южен Судан има драстичен недостиг на медицински лица, като на всеки 1 000 души се падат 0,22 лекари, а правителството твърди, че едва 25 % от населението има достъп до здравни услуги; като има предвид, че Южен Судан държи рекорд за най-висока смъртност при раждането и едно на всеки седем деца умира преди да навърши пет години; като има предвид, че според Комисията в Южен Судан по въпросите на СПИН осведомеността за ХИВ е под 10 %; като има предвид, че правителството на Южен Судан следва план за преструктуриране на здравеопазването,

| П. | като има предвид, че донорската общност не е изпълнила своите ангажименти от 2005 г., поети в Осло (Норвегия), като едва малка част от обещаната помощ в размер на 4,8 милиарда щатски долара действително е достигнала Южен Судан, |
| --- | --- |

П.

като има предвид, че донорската общност не е изпълнила своите ангажименти от 2005 г., поети в Осло (Норвегия), като едва малка част от обещаната помощ в размер на 4,8 милиарда щатски долара действително е достигнала Южен Судан,

| Р. | като има предвид, че Европейската комисия възобнови сътрудничеството със Судан след подписването на ВМС и е заделила над 500 милиона евро, предимно в областта на следконфликтното възстановяване, рехабилитация и развитие; като има предвид, че Судан вече няма право на помощ от Европейския фонд за развитие, тъй като не е ратифицирал първата преработена версия на Споразумението от Котону, и като има предвид, че Европейската комисия работи по разрешаването на този проблем, |
| --- | --- |

Р.

като има предвид, че Европейската комисия възобнови сътрудничеството със Судан след подписването на ВМС и е заделила над 500 милиона евро, предимно в областта на следконфликтното възстановяване, рехабилитация и развитие; като има предвид, че Судан вече няма право на помощ от Европейския фонд за развитие, тъй като не е ратифицирал първата преработена версия на Споразумението от Котону, и като има предвид, че Европейската комисия работи по разрешаването на този проблем,

| 1. | Тържествено потвърждава своето пълно одобрение на ВМС и настоятелно изисква от всички засегнати страни да го прилагат ефективно и в неговата цялост с цел насърчаване на повсеместен мир в Судан; призовава за по-тясно сътрудничество между суданското правителство и правителството на Южен Судан (ПЮС), с оглед премахване на всички пречки пред изпълнението на дневния ред на ВМС; |
| --- | --- |

1.

Тържествено потвърждава своето пълно одобрение на ВМС и настоятелно изисква от всички засегнати страни да го прилагат ефективно и в неговата цялост с цел насърчаване на повсеместен мир в Судан; призовава за по-тясно сътрудничество между суданското правителство и правителството на Южен Судан (ПЮС), с оглед премахване на всички пречки пред изпълнението на дневния ред на ВМС;

| 2. | Също така призовава АС, ЕС и международната общност бързо да договорят действия и мерки за подпомагане на суданските страни в изпълнението на ВМС и за насърчаване на демократично управление в целия Судан; |
| --- | --- |

2.

Също така призовава АС, ЕС и международната общност бързо да договорят действия и мерки за подпомагане на суданските страни в изпълнението на ВМС и за насърчаване на демократично управление в целия Судан;

| 3. | Признава ролята, изпълнявана досега от двете страни по ВМС (ПНК и СНОД) и от суданския народ, за спазването на мирното споразумение; призовава страните да мобилизират максимално своята политическа воля с цел преодоляване на случаите на безизходица и завършване на стриктното изпълнение на ВМС; |
| --- | --- |

3.

Признава ролята, изпълнявана досега от двете страни по ВМС (ПНК и СНОД) и от суданския народ, за спазването на мирното споразумение; призовава страните да мобилизират максимално своята политическа воля с цел преодоляване на случаите на безизходица и завършване на стриктното изпълнение на ВМС;

| 4. | Призовава ПНК и СНОД да осъществят ключови демократични реформи, необходими за да се гарантира, че националните избори и южният референдум са достоверни, свободни и справедливи; |
| --- | --- |

4.

Призовава ПНК и СНОД да осъществят ключови демократични реформи, необходими за да се гарантира, че националните избори и южният референдум са достоверни, свободни и справедливи;

| 5. | Настоява всички основни свободи, предоставени от Временната конституция, да се осъществяват на практика и призовава компетентните органи, особено Избирателната комисия, да преодолеят нерешените технически проблеми до изборите; |
| --- | --- |

5.

Настоява всички основни свободи, предоставени от Временната конституция, да се осъществяват на практика и призовава компетентните органи, особено Избирателната комисия, да преодолеят нерешените технически проблеми до изборите;

| 6. | Подкрепя народа на Судан, чието активно участие в процеса по регистрация на гласоподавателите показва значителен интерес по отношение на участието в предстоящите избори; |
| --- | --- |

6.

Подкрепя народа на Судан, чието активно участие в процеса по регистрация на гласоподавателите показва значителен интерес по отношение на участието в предстоящите избори;

| 7. | Приветства факта, че със затворени партийни листи за жени (25 %) Судан ще има един от най-високите проценти на парламентарно представени жени в региона, но също желае да види предложения от страна на партиите за жени, които са извън листите със жени; |
| --- | --- |

7.

Приветства факта, че със затворени партийни листи за жени (25 %) Судан ще има един от най-високите проценти на парламентарно представени жени в региона, но също желае да види предложения от страна на партиите за жени, които са извън листите със жени;

| 8. | Призовава двете страни, Африканския съюз и международната общност да обсъдят бъдещите политически и икономически отношения между севера и юга, както и отношенията в областта на сигурността, в случай че разделянето бъде одобрено на референдума, включително преходни механизми за разделяне; счита, че е необходим преходен период след референдума, за да може споразуменията преди референдума за установяване на условията за мирно разделяне да бъдат правилно изпълнени и управлявани; |
| --- | --- |

8.

Призовава двете страни, Африканския съюз и международната общност да обсъдят бъдещите политически и икономически отношения между севера и юга, както и отношенията в областта на сигурността, в случай че разделянето бъде одобрено на референдума, включително преходни механизми за разделяне; счита, че е необходим преходен период след референдума, за да може споразуменията преди референдума за установяване на условията за мирно разделяне да бъдат правилно изпълнени и управлявани;

| 9. | Призовава двете страни по ВМС да създадат мирна и стабилна среда за провеждане на прозрачен и вдъхващ доверие референдум, както е предвидено във ВМС; |
| --- | --- |

9.

Призовава двете страни по ВМС да създадат мирна и стабилна среда за провеждане на прозрачен и вдъхващ доверие референдум, както е предвидено във ВМС;

| 10. | Призовава всички страни да спрат с насилието; призовава ПЮС да улесни междуплеменния диалог и да установи институционални механизми за постигане и поддържане на племенно помиряване; |
| --- | --- |

10.

Призовава всички страни да спрат с насилието; призовава ПЮС да улесни междуплеменния диалог и да установи институционални механизми за постигане и поддържане на племенно помиряване;

| 11. | Призовава ПЮС да положи повече усилия за сигурността на местно равнище, обръщайки внимание на етническия състав на отделните единици, и да даде приоритет на реформата на полицията, надграждайки над съществуващите стратегически документи и Закона за полицията от 2009 г.; подчертава важността на реформата в сектора на сигурността; |
| --- | --- |

11.

Призовава ПЮС да положи повече усилия за сигурността на местно равнище, обръщайки внимание на етническия състав на отделните единици, и да даде приоритет на реформата на полицията, надграждайки над съществуващите стратегически документи и Закона за полицията от 2009 г.; подчертава важността на реформата в сектора на сигурността;

| 12. | Настоятелно приканва Съвета за сигурност на Обединените нации:






  — | да предостави на UNMIS всички обещани ресурси, за да тя може да изпълни своята мисия при оптимални условия; |
| --- | --- | --- |

12.

Настоятелно приканва Съвета за сигурност на Обединените нации:

—

да предостави на UNMIS всички обещани ресурси, за да тя може да изпълни своята мисия при оптимални условия;

| — | да даде приоритет на гражданската защита в UNMIS; |
| --- | --- |

—

да даде приоритет на гражданската защита в UNMIS;

| — | да предостави ясни насоки за UNMIS и обучение за целия ѝ персонал относно нейните отговорности за гражданска защита; |
| --- | --- |

—

да предостави ясни насоки за UNMIS и обучение за целия ѝ персонал относно нейните отговорности за гражданска защита;

| — | да продължи да взема участие в разрешаването на проблема със САБ и да направи всичко възможно за намиране на всестранно и дълготрайно решение; |
| --- | --- |

—

да продължи да взема участие в разрешаването на проблема със САБ и да направи всичко възможно за намиране на всестранно и дълготрайно решение;

| 13. | Призовава UNMIS да поеме по-проактивна роля в гражданската защита и да се превърне в активен партньор в местното предотвратяване на конфликти, в сътрудничество с племенните органи; |
| --- | --- |

13.

Призовава UNMIS да поеме по-проактивна роля в гражданската защита и да се превърне в активен партньор в местното предотвратяване на конфликти, в сътрудничество с племенните органи;

| 14. | Счита, че северно-южният проблем не може да бъде разглеждан извън контекста и че помиряването е най-важният елемент във всеки дълготраен мир в Южен Судан; поради това призовава всички страни да съблюдават основните човешки права на населението, да направят защитата на цивилните лица приоритет, да сложат край на безнаказаността и да изправят заподозрените в престъпления на съд с цел изграждане на доверие; |
| --- | --- |

14.

Счита, че северно-южният проблем не може да бъде разглеждан извън контекста и че помиряването е най-важният елемент във всеки дълготраен мир в Южен Судан; поради това призовава всички страни да съблюдават основните човешки права на населението, да направят защитата на цивилните лица приоритет, да сложат край на безнаказаността и да изправят заподозрените в престъпления на съд с цел изграждане на доверие;

| 15. | Призовава ЕС и другите донори, по-специално тези, които са поели ангажименти на Конференцията на донорите в Осло през 2005 г., да признаят значителните нужди от хуманитарна помощ и развитие в Южен Судан и да гарантират, че заделените средства отразяват тези нужди и се отпускат; призовава ги освен това да оказват подкрепа на правителството за формулиране на стратегическа визия за ролите на съществуващите механизми за финансиране и за намиране на творчески начини за подпомагане на местните организации, признавайки, че едно силно гражданско общество е от ключово значение за стабилността на Южен Судан; |
| --- | --- |

15.

Призовава ЕС и другите донори, по-специално тези, които са поели ангажименти на Конференцията на донорите в Осло през 2005 г., да признаят значителните нужди от хуманитарна помощ и развитие в Южен Судан и да гарантират, че заделените средства отразяват тези нужди и се отпускат; призовава ги освен това да оказват подкрепа на правителството за формулиране на стратегическа визия за ролите на съществуващите механизми за финансиране и за намиране на творчески начини за подпомагане на местните организации, признавайки, че едно силно гражданско общество е от ключово значение за стабилността на Южен Судан;

| 16. | Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на АКТБ-ЕС, Европейската комисия, Африканския съюз, Организацията на обединените нации и националните, регионалните и континенталните парламенти на групата държави от АКТБ. |
| --- | --- |

16.

Възлага на своите съпредседатели да предадат настоящата резолюция на Съвета на АКТБ-ЕС, Европейската комисия, Африканския съюз, Организацията на обединените нации и националните, регионалните и континенталните парламенти на групата държави от АКТБ.

ДЕКЛАРАЦИЯ

Споразумението за банани между ЕС и Латинска Америка и неговото въздействие върху производителите на банани от АКТБ и ЕС

Сделката

| А. | През декември 2009 г. ЕС сключи споразумение в рамките на СТО с производители от Съединените щати и Латинска Америка, за да сложи край на продължителните спорове около бананите. |
| --- | --- |

А.

През декември 2009 г. ЕС сключи споразумение в рамките на СТО с производители от Съединените щати и Латинска Америка, за да сложи край на продължителните спорове около бананите.

| Б. | Сделката ще се изразява в значително съкращаване на митата (35 % между 2010 и 2017 г. най-рано) за внос, който не е от АКТБ, поради което ще накърни конкурентоспособността на производителите от АКТБ и ЕС. |
| --- | --- |

Б.

Сделката ще се изразява в значително съкращаване на митата (35 % между 2010 и 2017 г. най-рано) за внос, който не е от АКТБ, поради което ще накърни конкурентоспособността на производителите от АКТБ и ЕС.

| В. | Освен това понастоящем ЕС провежда двустранни разговори с някои държави от Латинска Америка с оглед подписване на споразумения за свободна търговия, което може да доведе до значителни допълнителни намаления на митата и значително намаляване на евентуалните предполагаеми ползи за производителите на банани от АКТБ, произтичащи от СИП. |
| --- | --- |

В.

Освен това понастоящем ЕС провежда двустранни разговори с някои държави от Латинска Америка с оглед подписване на споразумения за свободна търговия, което може да доведе до значителни допълнителни намаления на митата и значително намаляване на евентуалните предполагаеми ползи за производителите на банани от АКТБ, произтичащи от СИП.

| Г. | Износът на банани е четвъртият по големина селскостопански износ в световен мащаб. Пазарът на ЕС обхваща над една трета от всичкия внос. |
| --- | --- |

Г.

Износът на банани е четвъртият по големина селскостопански износ в световен мащаб. Пазарът на ЕС обхваща над една трета от всичкия внос.

| Д. | Многонационални предприятия, действащи в Латинска Америка, контролират над 80 % от световния пазар. |
| --- | --- |

Д.

Многонационални предприятия, действащи в Латинска Америка, контролират над 80 % от световния пазар.

| Е. | Още през 2008 г. 72 % от бананите, продавани в Европа, са били от Латинска Америка, докато бананите от държавите от АКТБ и ЕС са представлявали съответно едва 17 % и 10,5 %. На практика целият износ на банани от АКТБ отива към ЕС, докато държавите от Латинска Америка изнасят също към Северна и Южна Африка и Русия. |
| --- | --- |

Е.

Още през 2008 г. 72 % от бананите, продавани в Европа, са били от Латинска Америка, докато бананите от държавите от АКТБ и ЕС са представлявали съответно едва 17 % и 10,5 %. На практика целият износ на банани от АКТБ отива към ЕС, докато държавите от Латинска Америка изнасят също към Северна и Южна Африка и Русия.

| Ж. | Производството на банани има значително въздействие върху местните общности не само от икономическа гледна точка, но също и от гледна точка на околната среда, миграцията, равенството между половете и трудовите стандарти. |
| --- | --- |

Ж.

Производството на банани има значително въздействие върху местните общности не само от икономическа гледна точка, но също и от гледна точка на околната среда, миграцията, равенството между половете и трудовите стандарти.

| З. | В някои държави от Латинска Америка производството на банани от многонационални предприятия е свързвано със значителни нарушения на човешки права. |
| --- | --- |

З.

В някои държави от Латинска Америка производството на банани от многонационални предприятия е свързвано със значителни нарушения на човешки права.

| И. | Споразумението ще влезе в сила ако и когато Европейският парламент даде своето съгласие и Съветът одобри неговото сключване. |
| --- | --- |

И.

Споразумението ще влезе в сила ако и когато Европейският парламент даде своето съгласие и Съветът одобри неговото сключване.

Въздействието

| Й. | Последствията от споразумението, което е опит за съчетаване на целите за устойчиво развитие със задълженията в рамките на СТО, вече започват да се усещат. |
| --- | --- |

Й.

Последствията от споразумението, което е опит за съчетаване на целите за устойчиво развитие със задълженията в рамките на СТО, вече започват да се усещат.

| К. | Производителите от АКТБ ще бъдат тежко засегнати, тъй като губят значителен дял от своята защита на митническите тарифи. Някои държави от АКТБ, които са силно зависими от износа на банани, могат да станат свидетели на пълното изчезване на този сектор за износ с тежки социални и икономически последствия. |
| --- | --- |

К.

Производителите от АКТБ ще бъдат тежко засегнати, тъй като губят значителен дял от своята защита на митническите тарифи. Някои държави от АКТБ, които са силно зависими от износа на банани, могат да станат свидетели на пълното изчезване на този сектор за износ с тежки социални и икономически последствия.

| Л. | Без подходящи съпътстващи мерки, европейските региони с производство на банани, някои от които са сред най-бедните в ЕС и вече са изправени пред висока безработица, също ще платят висока социално-икономическа цена. |
| --- | --- |

Л.

Без подходящи съпътстващи мерки, европейските региони с производство на банани, някои от които са сред най-бедните в ЕС и вече са изправени пред висока безработица, също ще платят висока социално-икономическа цена.

| М. | Многонационалните предприятия ще се облагодетелстват драстично за сметка на дребните земеделски общности в ЕС/АКТБ. |
| --- | --- |

М.

Многонационалните предприятия ще се облагодетелстват драстично за сметка на дребните земеделски общности в ЕС/АКТБ.

| Н. | Регионите с производство на банани в Европа и АКТБ ще се нуждаят от по-голяма финансова помощ за поддържане на своята основна икономическа дейност с цел конкуриране с бананите от региони с много ниски нива на възнаграждения, социални условия и норми за околната среда. |
| --- | --- |

Н.

Регионите с производство на банани в Европа и АКТБ ще се нуждаят от по-голяма финансова помощ за поддържане на своята основна икономическа дейност с цел конкуриране с бананите от региони с много ниски нива на възнаграждения, социални условия и норми за околната среда.

| О. | Усилията за постоянно намаляване на цените на бананите вероятно ще доведат до надпревара за достигане на най-ниски равнища от гледна точка на трудови стандарти (включително детски труд), опазване на околната среда, корупция и укриване на данъци в банановия сектор. |
| --- | --- |

О.

Усилията за постоянно намаляване на цените на бананите вероятно ще доведат до надпревара за достигане на най-ниски равнища от гледна точка на трудови стандарти (включително детски труд), опазване на околната среда, корупция и укриване на данъци в банановия сектор.

| П. | Европейската комисия е предвидила пакет от помощи за производителите от АКТБ (съпътстващи мерки в сектора на бананите) в размер на 190 милиона евро за период от четири години, с допълнителни 10 милиона евро в зависимост от определени условия. Тези помощи не вземат предвид допълнителните съкращавания на митата, произтичащи от двустранните търговски споразумения с държави от Латинска Америка. |
| --- | --- |

П.

Европейската комисия е предвидила пакет от помощи за производителите от АКТБ (съпътстващи мерки в сектора на бананите) в размер на 190 милиона евро за период от четири години, с допълнителни 10 милиона евро в зависимост от определени условия. Тези помощи не вземат предвид допълнителните съкращавания на митата, произтичащи от двустранните търговски споразумения с държави от Латинска Америка.

| Р. | Новите отстъпки за Колумбия и Перу, каквито вече са поискани и от държави в Централна Америка, са много по-големи от тези, включени в скорошното споразумение, и могат да дестабилизират други държави в региона, както и икономиките на други производители на банани в държавите от АКТБ и в ЕС. |
| --- | --- |

Р.

Новите отстъпки за Колумбия и Перу, каквито вече са поискани и от държави в Централна Америка, са много по-големи от тези, включени в скорошното споразумение, и могат да дестабилизират други държави в региона, както и икономиките на други производители на банани в държавите от АКТБ и в ЕС.

| С. | Не са предвидени допълнителни помощи за производителите от ЕС, особено за тези в най-отдалечените региони. |
| --- | --- |

С.

Не са предвидени допълнителни помощи за производителите от ЕС, особено за тези в най-отдалечените региони.

Съвместната парламентарна асамблея на АКТБ-ЕС, като припомня, че сближаването на политиката за развитие сега е залегнало в Договора от Лисабон, изисква:

| 1. | Комисията да проведе оценка на икономическото, социалното и екологичното въздействие от споразумението за банани между ЕС и Латинска Америка върху производителите на банани от АКТБ и ЕС, както е предвидено в Декларация XXIII към Споразумението от Котону; |
| --- | --- |

1.

Комисията да проведе оценка на икономическото, социалното и екологичното въздействие от споразумението за банани между ЕС и Латинска Америка върху производителите на банани от АКТБ и ЕС, както е предвидено в Декларация XXIII към Споразумението от Котону;

| 2. | Комисията да обмисли справедливо увеличаване на финансовия пакет, за да подпомогне производителите от АКТБ и Европа да се приспособят към новия режим, и да ускори усвояването на тези средства; |
| --- | --- |

2.

Комисията да обмисли справедливо увеличаване на финансовия пакет, за да подпомогне производителите от АКТБ и Европа да се приспособят към новия режим, и да ускори усвояването на тези средства;

| 3. | Комисията да обмисли специфична допълнителна финансова и техническа помощ за държавите от АКТБ за справяне със социалните и екологичните последствия, ограниченията в предлагането и за насърчаване на разнообразието след 2013 г.; |
| --- | --- |

3.

Комисията да обмисли специфична допълнителна финансова и техническа помощ за държавите от АКТБ за справяне със социалните и екологичните последствия, ограниченията в предлагането и за насърчаване на разнообразието след 2013 г.;

| 4. | ЕС да предложи мерки за подпомагане на силно зависимите от производство на банани държави да разнообразят своите икономики, включително повече помощ за търговията, като се изпълнят ангажиментите на ЕК и на държавите-членки за помощ за търговията от по 1 милиард евро (50 % от които за държавите от АКТБ); |
| --- | --- |

4.

ЕС да предложи мерки за подпомагане на силно зависимите от производство на банани държави да разнообразят своите икономики, включително повече помощ за търговията, като се изпълнят ангажиментите на ЕК и на държавите-членки за помощ за търговията от по 1 милиард евро (50 % от които за държавите от АКТБ);

| 5. | Комисията да окаже подкрепа за компенсиране на загубите, претърпени от производителите от ЕС, постепенно да въведе мерки за насърчаване на устойчиво производство на банани в ЕС и да гарантира ефективното прилагане на предпазната клауза за банани в двустранни и многостранни споразумения; |
| --- | --- |

5.

Комисията да окаже подкрепа за компенсиране на загубите, претърпени от производителите от ЕС, постепенно да въведе мерки за насърчаване на устойчиво производство на банани в ЕС и да гарантира ефективното прилагане на предпазната клауза за банани в двустранни и многостранни споразумения;

| 6. | Всяко ново съкращаване на митата съгласно двустранни търговски споразумения с държави от Латинска Америка, превишаващо споразумението в рамките на СТО, евентуално да води до подходящи компенсаторни мерки; |
| --- | --- |

6.

Всяко ново съкращаване на митата съгласно двустранни търговски споразумения с държави от Латинска Америка, превишаващо споразумението в рамките на СТО, евентуално да води до подходящи компенсаторни мерки;

| 7. | Комисията да предостави на производителите от АКТБ и ЕС истинска правна сигурност по отношение на бъдещето на търговския режим на бананите, а ЕП и националните парламенти на АКТБ да продължат да следят този проблем отблизо; |
| --- | --- |

7.

Комисията да предостави на производителите от АКТБ и ЕС истинска правна сигурност по отношение на бъдещето на търговския режим на бананите, а ЕП и националните парламенти на АКТБ да продължат да следят този проблем отблизо;

| 8. | Органите на ЕС и АКТБ да засилят своите усилия, за да гарантират, че всички държави, които произвеждат банани, прилагат ефективно всички аспекти на програмата на МОТ за достоен труд; |
| --- | --- |

8.

Органите на ЕС и АКТБ да засилят своите усилия, за да гарантират, че всички държави, които произвеждат банани, прилагат ефективно всички аспекти на програмата на МОТ за достоен труд;

| 9. | Комисията да повишава осведомеността относно етичната търговия с цел да разубеждава европейските продавачи на дребно да внасят банани от производители с неадекватни политики по отношение на укриването на данъци, корупцията, трудовите стандарти и нарушаването на правата на човека; |
| --- | --- |

9.

Комисията да повишава осведомеността относно етичната търговия с цел да разубеждава европейските продавачи на дребно да внасят банани от производители с неадекватни политики по отношение на укриването на данъци, корупцията, трудовите стандарти и нарушаването на правата на човека;

| 10. | Европейският парламент сериозно да обмисли последствията от въпросите, повдигнати в настоящата декларация, преди да даде своето съгласие за споразумението за банани. |
| --- | --- |

10.

Европейският парламент сериозно да обмисли последствията от въпросите, повдигнати в настоящата декларация, преди да даде своето съгласие за споразумението за банани.

Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Карибски басейн

Контекстът в региона

Регионът е изправен пред редица предизвикателства, свързани с устойчивото развитие: малобройно население; ограничен и скъп транспорт; крайна уязвимост по отношение на изменението на климата и природни бедствия; монокултурни икономики с ограничени възможности за разнообразие.

Федерацията на Антилските острови (1958–1963 г.) официално започна интеграционния процес в региона. Карибската асоциация за свободна търговия (CARIFTA) възобнови интеграционния процес през 1967 г., а от 1973 г. Общността на държавите от Карибския басейн (CARICOM) даде допълнителен тласък на процеса чрез различни инициативи като сътрудничество и хармонизиране на външната политика и доклада на Girvan относно единна визия за единна икономика. През 1992 г. беше създаден Карибският форум на държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (КАРИФОРУМ). Той включва държавите от CARICOM (11), както и Доминиканската република и Куба като членове, и е страна по Споразумението от Котону.

Ролята на КАРИФОРУМ е двустранна: да координира разпределянето на средствата и да управлява прилагането на РСД/РИП, както и прилагането на други регионални програми, финансирани от държави-членки на ЕС наред с други донори.

Понастоящем усилията за регионална интеграция наблягат върху Единния пазар и икономика на Карибската общност, като целевият срок е 2015 г., и на фаза II, предназначена за консолидиране и завършване на единната икономика.

Въпреки тези инициативи, в момента липсва конкретен стимул за интеграционния процес в региона. Някои твърдят, че това се дължи на липса на подкрепа от страна на избирателите, като в същото време други считат, че застоят може да бъде приписан на политически акцент върху националните проблеми, политическо скъсяване на хоризонта, породено от високото текучество на избираните представители, или на политическо убеждение, че световната пазарна интеграция може да предложи по-значими икономически ползи. Въпреки това повечето признават, че процесът е бил затруднен от липса на ресурси и следователно РСД/РИП трябва да се справят с това по подходящ начин.

РСД/РИП за Карибския басейн

РСД/РИП трябва да обърнат внимание на гореспоменатите предизвикателства, ако искат да насърчат както регионалната интеграция, така и интеграцията на региона в рамките на световната икономика. Освен това РСД/РИП следва да оказват подкрепа на региона при изпълнението на СИП КАРИФОРУМ-ЕС.

Държавите от Карибския басейн разполагат със 165 милиона евро съгласно РСД/РИП:

| — | Основна област: Регионална икономическа интеграция/сътрудничество и СИП за изграждане на капацитет (85–90 % дял или 143 милиона евро) |
| --- | --- |

—

Основна област: Регионална икономическа интеграция/сътрудничество и СИП за изграждане на капацитет (85–90 % дял или 143 милиона евро)

| — | Основните области на намеса, които са предвидени, се основават на различните съществуващи процеси на КАРИФОРУМ за интеграция и сътрудничество: икономическия съюз ОИСР; Организацията за регионални преговори в Карибския басейн; разширяване на регионалните пазари; прилагането на СИП (за което са заделени 72,6 милиона евро) и развитие на човешките ресурси в рамките на регионалните институции. |
| --- | --- |

—

Основните области на намеса, които са предвидени, се основават на различните съществуващи процеси на КАРИФОРУМ за интеграция и сътрудничество: икономическия съюз ОИСР; Организацията за регионални преговори в Карибския басейн; разширяване на регионалните пазари; прилагането на СИП (за което са заделени 72,6 милиона евро) и развитие на човешките ресурси в рамките на регионалните институции.

| — | Периферна област: Уязвимост и социални проблеми (дял от 10–15 % или 22 милиона евро) |
| --- | --- |

—

Периферна област: Уязвимост и социални проблеми (дял от 10–15 % или 22 милиона евро)

| — | Периферната област се стреми да обърне специално внимание на престъпността и сигурността, овластяването на недържавни субекти и развитието на капацитет. |
| --- | --- |

—

Периферната област се стреми да обърне специално внимание на престъпността и сигурността, овластяването на недържавни субекти и развитието на капацитет.

Анализ на РСД/РИП

| — | Независима група експерти: жизненоважно е гражданското общество, академичната общност и частният сектор да вземат пълно участие в процеса на извършване на средносрочния преглед на РИП/РСД. |
| --- | --- |

—

Независима група експерти: жизненоважно е гражданското общество, академичната общност и частният сектор да вземат пълно участие в процеса на извършване на средносрочния преглед на РИП/РСД.

| — | По тази причина Съвместната парламентарна асамблея подкрепя създаването на независима група експерти с мандат за откриване на затрудненията за ускоряване на растежа и подобряване на жизнения стандарт в региона. След набелязване на необходимите източници на финансови и човешки ресурси, групата би могла да отправи финансови и институционални препоръки по отношение на това, как най-добре да се стимулира растежът и да се подобри жизненият стандарт. |
| --- | --- |

—

По тази причина Съвместната парламентарна асамблея подкрепя създаването на независима група експерти с мандат за откриване на затрудненията за ускоряване на растежа и подобряване на жизнения стандарт в региона. След набелязване на необходимите източници на финансови и човешки ресурси, групата би могла да отправи финансови и институционални препоръки по отношение на това, как най-добре да се стимулира растежът и да се подобри жизненият стандарт.

| — | Регионална икономическа интеграция/сътрудничество: Успоредно с изграждането на капацитет и институционалните инициативи, подкрепяни в рамите на основната област, Съвместната парламентарна асамблея счита, че известна част от 143-те милиона евро следва да се задели за проекти в рамките на областите образование, създаване на работни места, енергетика и въздушен и морски транспорт. |
| --- | --- |

—

Регионална икономическа интеграция/сътрудничество: Успоредно с изграждането на капацитет и институционалните инициативи, подкрепяни в рамите на основната област, Съвместната парламентарна асамблея счита, че известна част от 143-те милиона евро следва да се задели за проекти в рамките на областите образование, създаване на работни места, енергетика и въздушен и морски транспорт.

| — | Такива целеви и конкретни разходи имат голям потенциал за насърчаване на регионална интеграция и подпомагане на развитието. |
| --- | --- |

—

Такива целеви и конкретни разходи имат голям потенциал за насърчаване на регионална интеграция и подпомагане на развитието.

| — | Икономическо развитие: РСД/РИП набелязват много пречки за икономическото развитие: примери за това са високите изисквания на ЕС за съгласуване със санитарните и фитосанитарните стандарти (СФС) и ограничените възможности за икономическо разнообразие. |
| --- | --- |

—

Икономическо развитие: РСД/РИП набелязват много пречки за икономическото развитие: примери за това са високите изисквания на ЕС за съгласуване със санитарните и фитосанитарните стандарти (СФС) и ограничените възможности за икономическо разнообразие.

| — | Съвместната парламентарна асамблея подчертава необходимостта от заделянето на справедлив дял за КАРИФОРУМ от 30-те милиона евро за финансиране на съгласуваността на АКТБ със СФС. По-специално това финансиране следва да бъде насочено към сектора на рибарството, както и към нововъзникнали промишлени отрасли като аквакултура, селскостопанско производство и услуги (напр. здравни „спа“ центрове и екотуризъм). |
| --- | --- |

—

Съвместната парламентарна асамблея подчертава необходимостта от заделянето на справедлив дял за КАРИФОРУМ от 30-те милиона евро за финансиране на съгласуваността на АКТБ със СФС. По-специално това финансиране следва да бъде насочено към сектора на рибарството, както и към нововъзникнали промишлени отрасли като аквакултура, селскостопанско производство и услуги (напр. здравни „спа“ центрове и екотуризъм).

| — | Научните изследвания и новаторството могат да бъдат двигател на икономическото разнообразие, като по-специално МСП и секторът на аграрното предприемачество биха могли да се облагодетелстват от по-силен акцент върху научни изследвания и новаторство. |
| --- | --- |

—

Научните изследвания и новаторството могат да бъдат двигател на икономическото разнообразие, като по-специално МСП и секторът на аграрното предприемачество биха могли да се облагодетелстват от по-силен акцент върху научни изследвания и новаторство.

| — | Прилагане на СИП: В допълнение към разпределението по РСД/РИП, много от националните НИП са ориентирани към свързани със СИП дейности като конкурентоспособност, реформи в публичната администрация и инфраструктура. 454 милиона евро от националните ресурси (75 % от наличните 600 милиона евро) са заделени за помощ, свързана с търговията. |
| --- | --- |

—

Прилагане на СИП: В допълнение към разпределението по РСД/РИП, много от националните НИП са ориентирани към свързани със СИП дейности като конкурентоспособност, реформи в публичната администрация и инфраструктура. 454 милиона евро от националните ресурси (75 % от наличните 600 милиона евро) са заделени за помощ, свързана с търговията.

| — | СИП изисква значителни организационни и структурни промени. Предизвикателствата, напр. укрепване на правните служби, са значителни и регионът следва да бъде адекватно подпомаган при посрещането на тези предизвикателства. |
| --- | --- |

—

СИП изисква значителни организационни и структурни промени. Предизвикателствата, напр. укрепване на правните служби, са значителни и регионът следва да бъде адекватно подпомаган при посрещането на тези предизвикателства.

| — | Съвместната парламентарна асамблея подчертава колко е важно ЕК и държавите-членки на ЕС да изпълнят своите ангажименти за подпомагане на търговията от по 1 милиард евро (50 % от които са налични за държавите от АКТБ) до 2010 г. Както е споменато по-горе, съгласуването със СФС остава приоритет. |
| --- | --- |

—

Съвместната парламентарна асамблея подчертава колко е важно ЕК и държавите-членки на ЕС да изпълнят своите ангажименти за подпомагане на търговията от по 1 милиард евро (50 % от които са налични за държавите от АКТБ) до 2010 г. Както е споменато по-горе, съгласуването със СФС остава приоритет.

| — | Средносрочният преглед на РСД/РИП (и аналогично на НСД/НИП) следва да бъде истинска възможност за преразглеждане на финансирането, ако държавите-членки на ЕС не изпълнят своя ангажимент за подпомагане на търговията. |
| --- | --- |

—

Средносрочният преглед на РСД/РИП (и аналогично на НСД/НИП) следва да бъде истинска възможност за преразглеждане на финансирането, ако държавите-членки на ЕС не изпълнят своя ангажимент за подпомагане на търговията.

| — | Продоволствена сигурност: Реакцията в региона спрямо световната продоволствена криза беше бавна. Това забавяне подчертава необходимостта от регионален консенсус по въпроса, как най-добре да се ускори селскостопанското производство. Макар и някои държави вече да дават приоритет на продоволствената сигурност при планиране на развитието, една обща стратегия за регионално развитие би могла по-ефективно да гарантира адекватно селскостопанско производство. С цел гарантиране на продоволствената сигурност в средносрочен и дългосрочен план, регионът трябва да осигури помощ за развитие за стимулиране на селскостопанския сектор. |
| --- | --- |

—

Продоволствена сигурност: Реакцията в региона спрямо световната продоволствена криза беше бавна. Това забавяне подчертава необходимостта от регионален консенсус по въпроса, как най-добре да се ускори селскостопанското производство. Макар и някои държави вече да дават приоритет на продоволствената сигурност при планиране на развитието, една обща стратегия за регионално развитие би могла по-ефективно да гарантира адекватно селскостопанско производство. С цел гарантиране на продоволствената сигурност в средносрочен и дългосрочен план, регионът трябва да осигури помощ за развитие за стимулиране на селскостопанския сектор.

| — | Съвместната парламентарна асамблея признава, че ЕК е предвидила 1 милиард евро за период от 3 години за 23-те държави, които са най-тежко засегнати от продоволствената криза, и приветства факта, че през 2009 г. за Хаити са били разходвани 15,8 милиона евро. |
| --- | --- |

—

Съвместната парламентарна асамблея признава, че ЕК е предвидила 1 милиард евро за период от 3 години за 23-те държави, които са най-тежко засегнати от продоволствената криза, и приветства факта, че през 2009 г. за Хаити са били разходвани 15,8 милиона евро.

| — | Човешки ресурси и изтичане на мозъци: Регионът изпитва трудности да развие широк спектър от вътрешни експертни знания и този недостиг затруднява човешкото развитие, благосъстоянието, икономическото разнообразие и растежа. |
| --- | --- |

—

Човешки ресурси и изтичане на мозъци: Регионът изпитва трудности да развие широк спектър от вътрешни експертни знания и този недостиг затруднява човешкото развитие, благосъстоянието, икономическото разнообразие и растежа.

| — | Освен това регионът е тежко засегнат от силно изтичане на мозъци (12). Свободното движение на работна ръка и обединяването на човешките ресурси в рамките на региона облекчават проблема до известна степен и поради това Съвместната парламентарна асамблея приветства отпускането на почти 10 милиона евро за развитие на човешките ресурси и изграждане на капацитет на регионално равнище. |
| --- | --- |

—

Освен това регионът е тежко засегнат от силно изтичане на мозъци (12). Свободното движение на работна ръка и обединяването на човешките ресурси в рамките на региона облекчават проблема до известна степен и поради това Съвместната парламентарна асамблея приветства отпускането на почти 10 милиона евро за развитие на човешките ресурси и изграждане на капацитет на регионално равнище.

| — | Въпреки това, за да изкорени проблема, регионът трябва да бъде способен да предлага на емигрантите стимули за завръщане по родните им места и за споделяне на придобитите от тях умения в полза на региона. |
| --- | --- |

—

Въпреки това, за да изкорени проблема, регионът трябва да бъде способен да предлага на емигрантите стимули за завръщане по родните им места и за споделяне на придобитите от тях умения в полза на региона.

| — | Следва да се насърчава сериозен политически диалог, като по-конкретно един анализ на усилията на Гвиана и други държави за обръщане на процеса на миграция през 90-те години може да бъде поучителен. В тази връзка, ЕК следва да задели средства за засилване на регионалното сътрудничество по въпросите на миграцията и за изграждане на капацитет за намаляване на изтичането на мозъци. |
| --- | --- |

—

Следва да се насърчава сериозен политически диалог, като по-конкретно един анализ на усилията на Гвиана и други държави за обръщане на процеса на миграция през 90-те години може да бъде поучителен. В тази връзка, ЕК следва да задели средства за засилване на регионалното сътрудничество по въпросите на миграцията и за изграждане на капацитет за намаляване на изтичането на мозъци.

| — | Изменение на климата: Изменението на климата оказва непропорционално въздействие върху малки островни държави като тези в Карибския басейн. |
| --- | --- |

—

Изменение на климата: Изменението на климата оказва непропорционално въздействие върху малки островни държави като тези в Карибския басейн.

| — | Въпреки, че РСД/РИП не съдържат разпоредби за справяне с изменението на климата, през 2009 г. Европейската комисия задели 71 милиона евро за справяне с миграцията, свързана с изменението на климата, и 97 милиона евро за приспособяване. Комисията също планира да задели 3 милиона евро за Куба и 8 милиона евро чрез Световния алианс за борба с изменението на климата (Световен алианс за борба с изменението на климата) за подпомагане на Центъра на Карибската общност за изменението на климата при прилагането на регионалната стратегия. |
| --- | --- |

—

Въпреки, че РСД/РИП не съдържат разпоредби за справяне с изменението на климата, през 2009 г. Европейската комисия задели 71 милиона евро за справяне с миграцията, свързана с изменението на климата, и 97 милиона евро за приспособяване. Комисията също планира да задели 3 милиона евро за Куба и 8 милиона евро чрез Световния алианс за борба с изменението на климата (Световен алианс за борба с изменението на климата) за подпомагане на Центъра на Карибската общност за изменението на климата при прилагането на регионалната стратегия.

| — | Би било полезно Съвместната парламентарна асамблея да разполага с допълнителна информация – от гледна точка както на финансирането, така и на координирането с европейски и регионални инициативи и програми като Световния алианс за борба с изменението на климата, стратегията на ЕС за намаляване на риска от бедствия в развиващите се страни, тематичната програма на ФИСР за „Околната среда и устойчивото управление на природните ресурси“, регионалната програмна рамка на Карибската общност за 2005–2015 г. (на Карибската агенция за реагиране при бедствия и аварии), всеобхватната рамка и стратегия за реагиране при бедствия (също на Карибската агенция за реагиране при бедствия и аварии) и Центъра на Карибската общност за изменението на климата. |
| --- | --- |

—

Би било полезно Съвместната парламентарна асамблея да разполага с допълнителна информация – от гледна точка както на финансирането, така и на координирането с европейски и регионални инициативи и програми като Световния алианс за борба с изменението на климата, стратегията на ЕС за намаляване на риска от бедствия в развиващите се страни, тематичната програма на ФИСР за „Околната среда и устойчивото управление на природните ресурси“, регионалната програмна рамка на Карибската общност за 2005–2015 г. (на Карибската агенция за реагиране при бедствия и аварии), всеобхватната рамка и стратегия за реагиране при бедствия (също на Карибската агенция за реагиране при бедствия и аварии) и Центъра на Карибската общност за изменението на климата.

| — | Полове: Въпросите, свързани с половете, следва да бъдат по-напред в политическия дневен ред, особено с оглед на скорошната финансова криза, която затрудни достъпа на жените до „достойна работа“. |
| --- | --- |

—

Полове: Въпросите, свързани с половете, следва да бъдат по-напред в политическия дневен ред, особено с оглед на скорошната финансова криза, която затрудни достъпа на жените до „достойна работа“.

| — | Координиране на донорите: Сближаването на стратегиите на донорите и режимите на прилагане несъмнено е приоритет както за намаляване на тежестите върху националните правителства и регионалните институции, така и за увеличаване на ефективността на международната помощ. Въпреки това, според докладите от различни донори, дипломати и академици, принципите на Парижката декларация и Програмата за действие от Акра относно ефективността на помощта далеч не се прилагат адекватно. |
| --- | --- |

—

Координиране на донорите: Сближаването на стратегиите на донорите и режимите на прилагане несъмнено е приоритет както за намаляване на тежестите върху националните правителства и регионалните институции, така и за увеличаване на ефективността на международната помощ. Въпреки това, според докладите от различни донори, дипломати и академици, принципите на Парижката декларация и Програмата за действие от Акра относно ефективността на помощта далеч не се прилагат адекватно.

| — | В качеството си на основен донор, ЕС следва не само да полага допълнителни усилия за рационализиране на своите собствени изисквания за донори, но също следва да работи с други донори за засилване на координацията и свеждане до минимум на пропиляването на средства. Съвместната парламентарна асамблея подкрепя съвместното изпълнение на регионални проекти (напр. Карибския регионален център за техническа помощ, PANCAP, Организация за регионални преговори в Карибския басейн и много проекти на ОИСР) и приветства водещата воля на ЕК при координирането на донорите за PANCAP. Съвместната парламентарна асамблея насърчава ЕК да предостави финансова помощ на Карибската агенция за реагиране при бедствия и аварии, която включва много донори, занимаващи се с реагиране при бедствия, но която – според РСД/РИП – понастоящем няма капацитет за ефективно координиране на донорите. |
| --- | --- |

—

В качеството си на основен донор, ЕС следва не само да полага допълнителни усилия за рационализиране на своите собствени изисквания за донори, но също следва да работи с други донори за засилване на координацията и свеждане до минимум на пропиляването на средства. Съвместната парламентарна асамблея подкрепя съвместното изпълнение на регионални проекти (напр. Карибския регионален център за техническа помощ, PANCAP, Организация за регионални преговори в Карибския басейн и много проекти на ОИСР) и приветства водещата воля на ЕК при координирането на донорите за PANCAP. Съвместната парламентарна асамблея насърчава ЕК да предостави финансова помощ на Карибската агенция за реагиране при бедствия и аварии, която включва много донори, занимаващи се с реагиране при бедствия, но която – според РСД/РИП – понастоящем няма капацитет за ефективно координиране на донорите.

| — | Прилагане на помощта: Съвместната парламентарна асамблея подкрепя създаването на фонд за регионално развитие – в рамките на Фонда за развитие на CARICOM – за управление на ЕФР и други средства. |
| --- | --- |

—

Прилагане на помощта: Съвместната парламентарна асамблея подкрепя създаването на фонд за регионално развитие – в рамките на Фонда за развитие на CARICOM – за управление на ЕФР и други средства.

| — | СПА очаква получаването на допълнителна информация относно резултатите от проучването на секретариата на КАРИФОРУМ, както и относно дискусиите между Европейската комисия, регионалните органи и ЕИБ по отношение на възможността за създаване на Карибски фонд за инфраструктура, основан на африканския модел. |
| --- | --- |

—

СПА очаква получаването на допълнителна информация относно резултатите от проучването на секретариата на КАРИФОРУМ, както и относно дискусиите между Европейската комисия, регионалните органи и ЕИБ по отношение на възможността за създаване на Карибски фонд за инфраструктура, основан на африканския модел.

| — | Одитиране: В допълнение към парламентарния надзор над РСД/РИП, Съвместната парламентарна асамблея препоръчва извършването на независим одит. Неговите цели следва преди всичко да включват оценка дали делът на КАРИФОРУМ от 10-ия ЕФР е бил ефективно разходван. На второ място, одитът следва да докладва дали ползите от 10-ия ЕФР са били усетени равномерно в региона или дали са били съсредоточени в определени географски или секторни „джобове“. |
| --- | --- |

—

Одитиране: В допълнение към парламентарния надзор над РСД/РИП, Съвместната парламентарна асамблея препоръчва извършването на независим одит. Неговите цели следва преди всичко да включват оценка дали делът на КАРИФОРУМ от 10-ия ЕФР е бил ефективно разходван. На второ място, одитът следва да докладва дали ползите от 10-ия ЕФР са били усетени равномерно в региона или дали са били съсредоточени в определени географски или секторни „джобове“.

Препоръки

Както е посочено по-горе, една част от основната област е регионална икономическа интеграция и сътрудничество.

Съвместната парламентарна асамблея напълно подкрепя тази цел като подчертава, че следва да се постигне устойчив и ориентиран към развитието икономически растеж, който да може да укрепи и уеднакви позицията на региона за преговаряне на световно равнище.

Подобно на това, СИП за изграждане на капацитет е ключова част от основната област и поради това РСД/РИП трябва да предоставят техническата и финансова помощ за установяване на съответните рамки.

Противодействането на последствията от миграцията и изтичането на мозъци, гарантирането на продоволствената сигурност и борбата срещу изменението на климата са основни предизвикателства, които изискват реакция на регионално равнище.

Регионът спешно се нуждае от подобрено координиране на донорите. Съвместната парламентарна асамблея моли ЕК да вземе предвид нейните препоръки, изложени по-горе.

Следва да се отбележи, че докато Европейският парламент може да предостави парламентарен надзор от страна на ЕС, за съжаление това е по-трудно осъществимо от страна на КАРИФОРУМ поради липсата на регионален парламент.

СПИСЪК НА СЪКРАЩЕНИЯТА

| CARICOM | Карибска общност |
| --- | --- |
| CARIFTA | Карибска асоциация за свободна търговия |
| КАРИФОРУМ | Карибски форум на държавите от АКТБ |
| НСД | Национален стратегически документ |
| ФИСР | Финансов инструмент за сътрудничество за развитие |
| ЕФР | Европейски фонд за развитие |
| ЕИБ | Европейска инвестиционна банка |
| СИП | Споразумение за икономическо партньорство |
| СПА | Съвместна парламентарна асамблея |
| НИП | Национална индикативна програма |
| ОИСР | Организация за икономическо сътрудничество и развитие |
| OECS | Организация на източните карибски държави |
| PANCAP | Общо партньорство на държавите от Карибския басейн срещу |
| ХИВ/СПИН |
| РПРГ | Регионална подготвителна работна група |
| МСП | Малки и средни предприятия |
| СФС | Санитарни и фитосанитарни стандарти |

CARICOM

Карибска общност

CARIFTA

Карибска асоциация за свободна търговия

КАРИФОРУМ

Карибски форум на държавите от АКТБ

НСД

Национален стратегически документ

ФИСР

Финансов инструмент за сътрудничество за развитие

ЕФР

Европейски фонд за развитие

ЕИБ

Европейска инвестиционна банка

СИП

Споразумение за икономическо партньорство

СПА

Съвместна парламентарна асамблея

НИП

Национална индикативна програма

ОИСР

Организация за икономическо сътрудничество и развитие

OECS

Организация на източните карибски държави

PANCAP

Общо партньорство на държавите от Карибския басейн срещу

ХИВ/СПИН

РПРГ

Регионална подготвителна работна група

МСП

Малки и средни предприятия

СФС

Санитарни и фитосанитарни стандарти

Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Източна и Южна Африка и Индийския океан

Регионалният стратегически документ (РСД) за Източна и Южна Африка и Индийския океан обхваща 21 държави и 4 регионални организации (РО) – Общия пазар на Източна и Южна Африка (COMESA), Източноафриканската общност (EAC), Междуправителствения орган за развитие (IGAD) и Комисията за Индийския океан (COI). Тази географска област също включва европейски отдалечен регион – Реюнион, и френска отвъдморска територия – Майот.

Цели и стремежи на РСД

Целта на РСД, както е определена от Европейския съюз и различните партньорски РО, е да допринася за задълбочаването на процеса на регионална интеграция, следван от тези организации. Набляга се върху отварянето на пазарите и създаването на общ пазар.

Стратегията също така има крайна цел да допринесе за изкореняването на бедността и да подпомогне постигането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР). Както в случая с регионалната интеграция, тази цел ще бъде постигната чрез икономически растеж и развитие на търговията.

Процесите на регионална интеграция, следвани в Източна и Южна Африка и региона на Индийския океан

Въпросният регион се ръководи от четири основни РО. Тези четири регионални организации успоредно преследват различни, но допълващи се цели.

Регионалната организация, която включва най-голям брой държави в областта, е COMESA. Нейната цел е да създаде зона на свободна търговия и митнически и паричен съюз сред своите членове и по този начин да се превърне в изцяло интегрирана, конкурентоспособна на международно равнище общност с висок стандарт на живот за своите държави-членки и всички останали, които са готови да се присъединят към Африканска икономическа общност (AEC).

Източноафриканската общност (EAC) видимо преследва цели, подобни на тези на COMESA, и дори изглежда е изпреварила последната: през 2005 г. беше създаден митнически съюз, за 2010 г. е планиран общ пазар, а за 2012 г. и паричен съюз.

Другите две основни РО в региона са по-ограничени в своя обхват. Те обхващат малки региони със споделени граници или, в случая на COI, граничещи с един и същи океан.

COI има няколко цели: солидарност между нациите и защита на интересите на островите на международни форуми и организации за регионална интеграция; опазване и развитие на околната среда и природните ресурси; регионалното измерение на човешкото развитие.

Целите на IGAD са съсредоточени в: селското стопанство, околната среда, социалното и икономическо сътрудничество, мира и сигурността, и равенството между мъжете и жените.

Помощ, предоставена от РСД за задълбочаване на процеса на регионална интеграция и постигане на ЦХР

Сума в размер на 645 милиона евро е била заделена по РСД във връзка с процеса на икономическа интеграция в региона. За ефективно прилагане на тази стратегия, четирите РО работят заедно в рамките на Междурегионален координационен комитет.

По тази причина именно Междурегионалният координационен комитет (който е съставен от представители на COMESA, EAC, COI и IGAD, както и представители на ЕС и секретариата на АКТБ) има задачата да поеме координацията с оглед постигане на по-ефективна регионална интеграция чрез търговия и инвестиции, които по същество са синоними на развитие за въпросните държави. Сътрудничеството и координацията в рамките на този комитет постигнаха някои окуражаващи резултати по време на прилагането на 10-тия ЕФР. Именно от този комитет ще зависи успехът на стремежа към постигане на социално развитие и изравняване на стандартите на живот чрез икономически растеж и регионално отваряне на пазари. Комитетът също ще трябва да поеме задачата, свързана с това да се гарантира, че различните РО оцеляват, без да се налага намесата на всички тях.

Що се отнася до ЦХР, РСД би трябвало да посвети цяла една глава на постигането им, за да гарантира, че икономическото развитие се съпровожда от действително повишаване на стандарта на живот не само по отношение на икономически растеж, но и от право на здравеопазване, продоволствена сигурност, достъп до питейна вода и образование.

РСД срещу споразумения за икономическо партньорство (СИП)

СИП имат за цел да подпомагат процеса на регионална интеграция, а не обратното. Поради това е още по-важно да се припомни, че никой не може да налага отвън начина, по който следва да се извършват процесите на регионална интеграция, и ЕС трябва да се задоволи с подпомагане на процесите, избрани от държавите от АКТБ.

На срещата на върха в Кампала през 2008 г. ЮАОР, COMESA и EAC решиха да изготвят работна програма, насочена към сближаване на трите РО, с цел хармонизиране на техните законодателства и създаване на голям единен пазар. Процесът се състои в предварителното подписване на споразумение за свободна търговия, което има за цел да доведе до митнически съюз и на свой ред, до установяването на AEC.

Успоредно с този основен проект, договорен между трите РО, има две регионални стратегии и три СИП. По тази причина е трудно да се определи точно как ЕС възнамерява, чрез 10-ия ЕФР и СИП, да окаже своята подкрепа на процесите на регионална интеграция без поставянето на отделните РО в конкуренция помежду им при установяването на различни общи пазари (тази програма се възползва от средства от ЕФР до ниво от 85 %) и без, в окончателния анализ, стремеж към подпомагане преди всичко на установяването на СИП.

Трите СИП в процес на договаряне в двата региона, определени от 10-ия ЕФР, изглежда се считат от тристранния съвет, съставен от COMESA, ЮАОР и EAC, за крайъгълни камъни в изграждането на AEC. По тази причина ЕС трябва да гарантира, че двете действащи регионални стратегии и трите СИП в процес на договаряне не пораждат значително или дълготрайно дезорганизиране на този процес.

На срещата на върха в Кампала през октомври 2008 г. тристранният съвет COMESA-EAC-ЮАОР реши да създаде зона за свободна търговия, която да бъде последвана от митнически съюз. СИП, които в момента се договарят в рамките на конфигурациите на тристранния съвет, следва да засилят интеграционния процес, който вече е започнал.

Целта на стратегията за подпомагане на мира и регионалната стабилност

Политическата интеграция, доброто управление и сигурността на хората са ключови фактори за успеха на процесите на икономическа интеграция. Нито един от тях не може да бъде постигнат без останалите. Цел II на тази стратегия се изразява в оказване на подкрепа на това измерение чрез подпомагане на четирите РО в региона да подобрят своите нива на прозрачност, демократизация, сигурност, стабилност и устойчиво развитие. От тази гледна точка подготвителната фаза на програмата набляга върху удовлетворителното набелязване на механизми за стратегическо междурегионално сътрудничество, които да насърчават мир, демократизация и устойчиво развитие в региона. По-конкретно тази предварителна фаза ще доведе до добре обмислени проекти.

Програмата изглежда тръгва в правилната посока. Въпреки това може да се окаже, че заделените за нея средства не са пропорционални на амбициите и нуждите в тази област.

Участие на Реюнион и Майот в тази стратегия

Преди всичко може да се съжалява, че името на остров Майот, който е изцяло част от Индийския океан, не присъства никъде в стратегията.

Приложението, посветено на участието на Реюнион в 10-ия ЕФР и процеса на регионална интеграция, се движи в правилната посока. Въпреки това представените от Европейската комисия позиции не отразяват нейните реални действия за Реюнион при успоредното договаряне на СИП. Най-отдалечените региони трябва да се разглеждат на всички равнища от Комисията като потенциални двигатели за развитието на географския регион, към който принадлежат, а не само в приложенията към 10-ия ЕФР.

Също така може да се съжалява, че основен проект за развитието на НИКТ (нови информационни и комуникационни технологии), и по-специално за високоскоростен интернет, не е специфично финансиран от COI. Цифровото разделение е повсеместно в този океански басейн, който по същество е силно зависим от междуконтиненталните подводни връзки, и където пазарните сили не са на страната на потребителите от гледна точка на качеството на предлаганите услуги и тяхната висока цена в сравнение с континенталните региони. 10-ият ЕФР трябваше да е окуражил създаването на платформи за разпространение на НИКТ на регионално равнище, особено за COI.

Също би било желателно Комисията да помисли за създаването на единен финансов инструмент за сътрудничество специално за най-отдалечените региони, както и на опростени процедури за управление с оглед предприемане на истински действия, за да се гарантира, че най-отдалечените региони могат да играят своята призната роля на потенциални двигатели за съвместно регионално развитие.

Същото важи за проекти за създаването на подобрени морски, въздушни и железопътни връзки, които остават много важни от гледна точка на, наред с другото, развитието на търговията.

Препоръки

В гледна точка на тази стратегия, интегрирането в световната търговия и икономическата динамика се считат са основните фактори, които липсват на региона по отношение на завършването на неговото човешко и социално развитие. Споменаваният и предлаган модел за задълбочаване на процеса на регионална интеграция е този на ЕС: установяването на общ пазар и митнически и паричен съюз. Вероятно може да се съжалява за това, че помощта за създаването на обща селскостопанска политика за този регион не стана част от действителен процес на интеграция. Все пак ОСП, подобно на общия пазар, е част от модела на успеха на ЕС и е помогнала за постигането на дори по-сплотен съюз сред народите и държавите. Това също така би могло да се окаже повече от сполучлив модел за този регион, който би му позволил, изцяло в полза на неговите жители, да осигури общо право на продоволствено самоосигуряване (което беше първоначалната цел на ОСП в ЕС). В контекста на 11-ия ЕФР също трябва да се гарантира намирането на механизми, които да позволят на националните парламенти на държавите-членки на РО на региона да участват.

Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Южноафриканска общност за развитие (ЮАОР)

Контекстът в региона

Южноафриканската общност за развитие (ЮАОР) е международен икономически и политически орган, който се стреми към създаване на условия за развитие и икономически и социален растеж в Южна Африка. Икономическата интеграция оглавява дневния ред на ЮАОР, но политическото сътрудничество също присъства.

ЮАОР беше създадена през 1980 г. като Южноафриканска конференция за координиране на развитието (SADCC) с цел координиране на помощта за развитие и намаляване на икономическата зависимост по време на апартейда в Южна Африка. Конференцията беше превърната в ЮАОР дванадесет години по-късно. Понастоящем ЮАОР се състои от 15 членове: Ангола, Ботсуана, Демократична република Конго, Лесото, Мадагаскар, Малави, Мавриций, Мозамбик, Намибия, Сейшели, Южна Африка, Свазиленд, Обединена република Танзания, Замбия и Зимбабве.

За съжаление, членството в ЮАОР се застъпва с други регионални организации като Южноафриканския митнически съюз (ЮАМС), Общия пазар на Източна и Южна Африка (COMESA), Източноафриканската общност (EAC) и други. Това многостранно национално членство в регионални икономически общности продължава да представлява предизвикателство за регионалната интеграция в Южна Африка. Освен това, регионът на ЮАОР преговаря с ЕС за споразумения за икономическо партньорство (СИП) в три различни конфигурации (ЮАОР, ESA – Източна и Южна Африка – и EAC). Групата по преговорите за СИП на ЮАОР се състои само от половината от настоящите членове на ЮАОР.

Като цяло ЮАОР се характеризира с огромни икономически регионални дисбаланси, като страда от малки и слабо диверсифицирани икономики, значителни неравенства и бедност. Това е един от най-бедните региони в света – почти 45 % от цялото население в ЮАОР живее с по 1 щатски долар на ден. ЮАОР е с най-голямо разпространение на ХИВ в света (1/3 от цялото население в света, което е заразено с ХИВ/СПИН, живее в ЮАОР ) с катастрофални икономически и социални последствия за региона, засягайки растежа на БНД, предлагането на труд, неравенството на доходите, човешкото развитие и постигането на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) като цяло. Що се отнася до дела на завършилите начално образование – държавите от ЮАОР са сред тези с най-нисък дял. Регионът също е изправен пред предизвикателства в областта на продоволствената сигурност и осигуряването на вода, както и демокрацията, мира и сигурността, които често предизвикват масови движения на хора в рамките на ЮАОР. Продължават да съществуват значителни предизвикателства и по въпроси, свързани с икономическото овластяване на жени, участието им във вземането на решения и човешките и законовите права. Гражданското общество в региона се характеризира като доста слабо, разпокъсано и с ретроактивен подход в своите отношения с правителствата и регионалните организации.

Отговорът, предложен в РСД/РИП за ЮАОР

Регионалната индикативна програма предвижда 116 милиона евро за региона на ЮАОР, както следва:

| — | Основен сектор 1 – Регионална икономическа интеграция (дял 80 % или 92,8 милиона евро) – ще предостави широка подкрепа за задълбочаване на икономическата интеграция и либерализацията на търговията в ЮАОР и за справяне с ограниченията в предлагането в областите на регионалната инфраструктура и продоволствената сигурност. |
| --- | --- |

—

Основен сектор 1 – Регионална икономическа интеграция (дял 80 % или 92,8 милиона евро) – ще предостави широка подкрепа за задълбочаване на икономическата интеграция и либерализацията на търговията в ЮАОР и за справяне с ограниченията в предлагането в областите на регионалната инфраструктура и продоволствената сигурност.

| — | Основен сектор 2 – Регионално политическо сътрудничество (дял 15 % или 17,4 милиона) – ще подпомага изграждането на капацитет в контекста на регионалното управление и изпълняването на някои аспекти на съвместната стратегия Африка-ЕС при предотвратяването на конфликти и в областта на мира и сигурността. |
| --- | --- |

—

Основен сектор 2 – Регионално политическо сътрудничество (дял 15 % или 17,4 милиона) – ще подпомага изграждането на капацитет в контекста на регионалното управление и изпълняването на някои аспекти на съвместната стратегия Африка-ЕС при предотвратяването на конфликти и в областта на мира и сигурността.

| — | Двата периферни сектора – инструмент за техническо сътрудничество и помощ за недържавни субекти при прилагането на дейностите по РСД – ще получат 5 % от ресурсите, или 5,8 милиона евро. |
| --- | --- |

—

Двата периферни сектора – инструмент за техническо сътрудничество и помощ за недържавни субекти при прилагането на дейностите по РСД – ще получат 5 % от ресурсите, или 5,8 милиона евро.

Анализ на РСД/РИП на ЮАОР

Няма съмнение, че регионалната интеграция е от изключителна важност за икономическото и цялостното развитие на държавите от ЮАОР и за да им позволи да участват в световната икономика в равнопоставено положение с другите международни действащи лица. Тъй като РСД/РИП силно подкрепят вътрешно регионалното развитие на ЮАОР, програмата на ЕК по 10-ия ЕФР видимо има отношение към действителността в региона. Освен това, предвидените по РИП мерки са добре свързани със специфичните цели, установени в дневния ред на ЮАОР, особено в Регионалния индикативен план за стратегическо развитие (РИПСР), както и в съвместната стратегия Африка—ЕС. Въпреки това, сумата от 92,8 милиона евро щеше да бъде достатъчна, ако РИП беше предвидила допълнителни ресурси за краткосрочните загуби на приходи и подобряването на регионалните икономически инфраструктури. Освен това, тъй като държавите от ЮАОР са силно зависими от износа на няколко основни стоки и в резултат от това са тежко засегнати от финансовите, икономическите и социалните кризи, трябва също да се предоставят ресурси за подпомагане на държавите от ЮАОР да преобразят и преструктурират своите икономики и да приложат мерки за добавяне на стойност надолу по веригата за първичните стоки.

Въпросът, свързан с многостранния характер на регионалните организации в Южна Африка и разделянето на държавите от ЮАОР на три групи за СИП – което значително усложнява междурегионалното и вътрешното регионално сътрудничество – за жалост не е бил адекватно овладян нито от ЮАОР, нито от ЕК. РСД споменава, че ЮАОР и другите регионални организации, които участват в дейностите по икономическа интеграция, по-специално COMESA, трябва да работят в тясно сътрудничество и да координират прилагането на своята съответна регионална стратегия. Остава доста неясно как точно ще се случва това координиране в действителност.

Освен това, докато засилена регионална интеграция и политическо сътрудничество биха могли непряко да допринесат за намаляване на бедността, има нужда от много по-директна и ясна връзка на мерките по РСД с намаляването на бедността и постигането на ЦХР в региона на ЮАОР. Някои от споделените фактори, които утежняват бедността в региона, са разпространението на ХИВ/СПИН, неравенството между половете, липсата на достъп до ресурси като храна и вода, и липсата на човешки капитал и умения.

Що се отнася до ХИВ/СПИН, освен ако към пандемията не се подходи холистично както на национално, така и на регионално равнище, перспективите за постигане на ЦХР намаляват с всеки изминал ден за милиони хора в ЮАОР. За жалост, РСД предвижда единствено интегриране на въпросите, свързани с ХИВ, като част от програмата за изграждане на капацитет по Основен сектор 1. По тази причина РСД на ЮАОР следва да поставя по-голям акцент върху регионалните проекти за ХИВ/СПИН чрез, например, предоставяне на ресурси за прилагането на програмите и стратегиите на ЮАОР за ХИВ/СПИН, включително бизнес плана на ЮАОР за СПИН.

Друго голямо предизвикателство за държавите от ЮАОР е да гарантират, че децата които започват училище, в действителност завършват началното си образование. Епидемията от ХИВ допълнително влошава положението в училищата, тъй като образователният сектор продължава да губи персонал с обезпокоителни темпове, като се съобщава за дял на напуснали заради СПИН учители в размер на 46,2 % и 32,5 % съответно в Замбия и Мозамбик. Освен това РИПСР на ЮАОР ясно констатира, че държавите-членки на ЮАОР не се справят и с осигуряването на средно и висше образование, и по тази причина набляга върху координирането, хармонизирането и стимулирането на образованието и обучението.

Освен това е похвално, че РСД подкрепя мерки за сътрудничество за устойчива продоволствена сигурност, които се стремят към осигуряване на дълготраен достъп до безопасна и подходяща храна в региона. Въпреки това, освен продоволствената сигурност, осигуряването на вода и достъпът до вода са изключително важни за икономическото и социалното развитие на региона. Тъй като питейната вода е особено оскъден ресурс в Южна Африка, търсенето на вода би могло да доведе до конкуренция и спорове. Повече от половината от цялото население на ЮАОР няма достъп до безопасна вода и санитарни възли. По тази причина прилагането на Регионалния стратегически план на ЮАОР за развитие и управление на водните ресурси и на преработения Протокол за насърчаване на системи от споделени речни корита и развитието на водна инфраструктура би довело до пряко подобряване на снабдяването с питейна вода, както и на продоволствената сигурност (тъй като ще има достатъчно водоснабдяване за селскостопански нужди). Съвместната парламентарна асамблея окуражава по-силно насърчаване на екологична устойчивост в РСД, по-специално по отношение на борбата срещу обезлесяването и деградацията на земите.

Политиките в областта на миграцията и ситуацията с бежанците и вътрешно разселените лица (ВРЛ) съставляват допълнително предизвикателство за региона, което следва да бъде по-добре отразено в РСД.

По отношение на усвояването на финансирането по РИП, то е подходящо за постигане на целите за регионална интеграция и политическо сътрудничество, тъй като средствата се предоставят директно на регионалната организация и се използват механизмите за финансиране на ЮАОР. Въпреки това, както е посочено в РСД, с оглед принципа на субсидиарност, някои намеси може да се осъществят на национално равнище, дори и да са насочени към регионална интеграция. Освен това е необходимо по-добро справяне с трудностите при изпълнението на финансираните дейности.

Матрицата от донори за региона на ЮАОР също изглежда добре уравновесена. Освен това, тъй като намесите на ЕК са добре свързани с рамките за регионално развитие и институциите на ЮАОР, това допълнително осигурява добри перспективи за координация с други донори.

Преди изготвянето на РСД/РИП се проведоха консултации между Европейската комисия и секретариата на ЮАОР, представители от националните органи на държавите-членки на ЮАОР и регионални недържавни действащи лица, с цел координиране на РСД с НСД на държавите от региона. Въпреки това липсва информация за участието на национални и регионални парламентарни органи на тези консултации.

Препоръки

| 1. | Областите на подпомагане по РСД/РИП отразяват добре развитията в региона на ЮАОР по отношение на икономическата регионална интеграция и политическото сътрудничество. Предвидените мерки също така ще улеснят прилагането на бъдещото пълно СИП между ЮАОР и ЕС. Държавите в региона, които принадлежат към друга конфигурация за СИП, все пак следва да бъдат уверени, че ще имат равностойна полза от РСД. |
| --- | --- |

1.

Областите на подпомагане по РСД/РИП отразяват добре развитията в региона на ЮАОР по отношение на икономическата регионална интеграция и политическото сътрудничество. Предвидените мерки също така ще улеснят прилагането на бъдещото пълно СИП между ЮАОР и ЕС. Държавите в региона, които принадлежат към друга конфигурация за СИП, все пак следва да бъдат уверени, че ще имат равностойна полза от РСД.

| 2. | Трябва да се установят повече и по-добри преки връзки между мерките по РСД и намаляването на бедността. ХИВ/СПИН, осигуряването на вода и развитието на човешките ресурси, особено образованието – които са някои от основните причини за бедността в държавите от ЮАОР – не следва да се подхващат само на национално равнище, а също и на регионално равнище. В тази връзка, тези проблеми трябва да бъдат по-добре засегнати в РСД/РИП на ЮАОР. |
| --- | --- |

2.

Трябва да се установят повече и по-добри преки връзки между мерките по РСД и намаляването на бедността. ХИВ/СПИН, осигуряването на вода и развитието на човешките ресурси, особено образованието – които са някои от основните причини за бедността в държавите от ЮАОР – не следва да се подхващат само на национално равнище, а също и на регионално равнище. В тази връзка, тези проблеми трябва да бъдат по-добре засегнати в РСД/РИП на ЮАОР.

| 3. | Цялостното финансиране за програмата следва да се увеличи с цел осигуряване на достатъчно средства за мерките в областите, посочени по-горе. |
| --- | --- |

3.

Цялостното финансиране за програмата следва да се увеличи с цел осигуряване на достатъчно средства за мерките в областите, посочени по-горе.

| 4. | Националните парламенти на държавите от ЮАОР, Парламентарният форум на ЮАОР и Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС следва да участват по-дейно в програмирането, прилагането, наблюдаването и оценяването на Регионалния стратегически документ на ЮАОР. |
| --- | --- |

4.

Националните парламенти на държавите от ЮАОР, Парламентарният форум на ЮАОР и Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС следва да участват по-дейно в програмирането, прилагането, наблюдаването и оценяването на Регионалния стратегически документ на ЮАОР.

Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Централна Африка

1.   Регионалният контекст

а)   Регионална интеграция

Регионалната интеграция в Централна Африка се характеризира с все още неточно определяне на региона и застъпването на две регионални организации с частично идентични цели и разнороден състав. Икономическата и парична общност на Централна Африка (CEMAC) (13) функционира от 1999 г., докато Икономическата общност на централноафриканските държави (CEEAC) (14) съществува от 1983 г. Първата е насочена основно към паричния съюз, като нейните държави-членки споделят централноафриканския франк. По тази причина CEMAC по същество се стреми да изгради общ пазар, докато CEEAC е постигнала повече резултати от гледна точка на политическа интеграция, включително мир и стабилност. Въпреки това, институционалната слабост на регионалните организации продължава да бъде проблем, както и прилагането на техните решения от държавите-членки.

Демократична република Конго също така принадлежи към Икономическата общност на държавите от региона на Големите езера (CEPGL).

Що се отнася до преговорите за споразумения за икономическо партньорство и регионалната индикативна програма, регионът е съставен от държавите от CEMAC плюс Демократична република Конго и Сао Томе и Принсипи.

б)   Други предизвикателства на регионално равнище

Регионът се характеризира с текущата или скорошната нестабилност на някои държави (Чад, Централноафриканската република, ДР Конго). Две държави (Чад и ЦАР) са анклави, има малко взаимовръзки между централноафриканските държави и населението на региона страда от крайна бедност. Въпреки това, Централна Африка разполага с много активи. Всичките държави имат големи природни богатства, включително голям горски и селскостопански потенциал. С цел преодоляване на „парадокса с изобилието“ – т. е. факта, че природното богатство не е синоним на развитието – централноафриканските държави трябва да гарантират, че богатството се използва и разпространява по-добре. Демокрацията и доброто управление също са основни предизвикателства за тези държави.

2.   Отговорът, предложен в РСД/РИП

Регионалната индикативна програма предвижда 165 милиона евро, от които 15 милиона са предназначени за CEPGL, в следните основни сектори:

| — | Основен сектор 1 – Икономическа и търговска интеграция и подпомагане на СИП (97 милиона евро, т. е. 65 %) – следва да позволи подкрепа на усилията на регионалните организации посредством установяване на общ пазар, взаимосвързващ път, телекомуникационни и електрически мрежи и т. н. и развитие на регионална политика в областта на селското стопанство и продоволствената сигурност. |
| --- | --- |

—

Основен сектор 1 – Икономическа и търговска интеграция и подпомагане на СИП (97 милиона евро, т. е. 65 %) – следва да позволи подкрепа на усилията на регионалните организации посредством установяване на общ пазар, взаимосвързващ път, телекомуникационни и електрически мрежи и т. н. и развитие на регионална политика в областта на селското стопанство и продоволствената сигурност.

| — | Основен сектор 2 – Управление на възобновяеми природни ресурси (30 милиона евро, т. е. 20 %) – следва да спомогне за подобряване на доброто управление на горския сектор и защитените зони с потенциал за риболов. |
| --- | --- |

—

Основен сектор 2 – Управление на възобновяеми природни ресурси (30 милиона евро, т. е. 20 %) – следва да спомогне за подобряване на доброто управление на горския сектор и защитените зони с потенциал за риболов.

| — | Основен сектор 3 – Политическа интеграция (15 милиона евро, т. е. 10 %) – има за цел да помогне за засилването на капацитета на региона от гледна точка на предотвратяване, управление и разрешаване на конфликти, наред с другото, чрез засилване на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

Основен сектор 3 – Политическа интеграция (15 милиона евро, т. е. 10 %) – има за цел да помогне за засилването на капацитета на региона от гледна точка на предотвратяване, управление и разрешаване на конфликти, наред с другото, чрез засилване на гражданското общество.

| — | Допълнителни основни области – институционална подкрепа и инструмент за техническо сътрудничество (8 милиона евро, т. е. 5 %) – наред с другото, за засилване на координацията между CEMAC и CEEAC. |
| --- | --- |

—

Допълнителни основни области – институционална подкрепа и инструмент за техническо сътрудничество (8 милиона евро, т. е. 5 %) – наред с другото, за засилване на координацията между CEMAC и CEEAC.

3.   Анализ на РСД/РИП за Централна Африка

РСД/РИП за 2008–2013 г. бяха публикувани много късно, което представлява проблем за, наред с другото, яснотата на европейката стратегия в региона. Според Комисията, забавянията са се дължали на проблеми, възникнали в контекста на едновременните консултации с двете участващи регионални организации. Те бяха в състояние да съсредоточат своите усилия единствено през февруари 2009 г. за определяне на своите съответни роли и разпределяне на ресурсите. Въпреки това се подготвят три проекта в областите мир и сигурност, природни ресурси и регионална интеграция. Други проекти все още се осъществяват съгласно 9-ия ЕФР. Поради това забавяне в подготвянето на РСД/РИП, средносрочният преглед също беше отложен с една година. Асамблеята изтъква, че следва да се положат по-големи усилия за насърчаване на координирането на двете регионални организации и за ускоряване на споделения проект за регионална интеграция, което също би помогнало за избягване на забавяния в програмирането, които накърняват по-добрата предсказуемост и ефективност на помощта, пораждайки, наред с другото, проблеми с усвояването на средства от ЕФР в Централна Африка.

Изглежда също така, че твърде много програми в рамките на първия основен сектор са насочени към подобряване на стандарти (в областта на търговията, здравеопазването, услугите, инвестициите и т. н.), вместо към осъществяване на специфични проекти. Освен това, докато хармонизирането и осъвременяването на стандартите са съществени задачи, създаването на истински регионални синергии ще стане по-скоро чрез производство и търговия, отколкото чрез стандартизация.

В момента преговорите по регионално СИП в Централна Африка са в застой. Въпреки това основната част от стратегията, изготвена в РСД, засяга мерки за подпомагане на СИП. Що се отнася до Комисията, отношението между СИП и РИП беше обсъждано по време на подготвянето на РСД с допускането, че ще има споразумение и че РИП ще остане гъвкава. Все пак продължава да бъде от съществено значение да се изработят механизми за осигуряване на ефективна помощ за региона, ако той реши да сключи СИП. Ще трябва по-специално да бъдат набелязани специфичните приоритетни аспекти, които следва да се вземат предвид. Успоредно с това регионът не трябва да понася нито финансови санкции заради застоя на преговорите или заради избор да не продължи процеса по преговаряне на СИП, включително от гледна точка на средствата, предоставяни от ЕФР под формата на помощ за търговията, нито от гледна точка на изпълнението на програмите, които трябва да останат в съответствие с реалностите в региона.

Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) почти не се споменават в РСД, което е недопустимо, като се има предвид, че ЕФР е основният инструмент на ЕС за подпомагане на държавите от АКТБ и че неговият основен приоритет трябва да бъде постигане на ЦХР. Първата област на намеса е търговията, но не е споменато нищо за нейното въздействие върху заетостта и бедността. Въпреки това е от съществено значение – и това е обявената цел на СИП – търговията да се постави в услуга на развитието. Следва да се планират мерки, които са по-конкретни и които имат пряко въздействие върху постигането на ЦХР, наред с другото, в областта на здравеопазването и образованието, в съответствие с инструмента за сътрудничество за развитие и политическия ангажимент за отделяне на 20 % от ресурсите за здравеопазване и основно образование. Дори в областта на търговията, въздействието върху населението, включително от гледна точка на заетостта, е от съществено значение, тъй като населението следва да поеме собствеността върху продължаващия процес на регионална интеграция и да усети действителните ползи от политиките, които се прилагат съвместно от ЕС и региона на Централна Африка. Според Комисията, крайната цел на регионалната стратегия е да намали бедността (ЦХР 1). Комисията подчертава, че ще се изготвят по-специфични програми, включително такива за насърчаване на заетост, макар че тази област на действие не е спомената директно в РИП. Въпреки това е жалко, че случаят все още не е такъв, особено като се има предвид, че националните индикативни програми не позволяват компенсирането на текущите недостатъци на РИП по отношение на постигането на ЦХР.

Една важна област следва да се изтъкне повече в документа – селското стопанство, заедно с продоволствената сигурност (докато ЦХР 1 е борба с бедността и глада). Това е област на действие, в която има пряка връзка между търговията (в нейното измерение, изразяващо се в подобряване и разнообразяване на селскостопанската продукция, създаване на добавена стойност и освобождаване от зависимостта от монокултури за износ), развитието (подобряване на продоволственото самоосигуряване и здравето на хората, създаване на работни места) и опазването на околната среда (развитие на нови техники за производство на култури, които пестят повече вода, предоставят по-добра защита на почвата и т.н.). Селското стопанство е също една от основните цели, подчертани от Съвместния документ за ориентация (СДО), съществен документ, тъй като той действително представлява набор от стратегически насоки, изготвени съвместно от ЕС и региона на Централна Африка. По тази причина селското стопанство заслужава да бъде по-директно подпомагано на регионално равнище, но въпреки това то е споменато едва между другото в първия основен сектор (помощ за развитието на регионална политика, без допълнителни уточнения). Комисията също така признава необходимостта от засилване на този основен сектор на подпомагане, от гледна точка както на хармонизиране на политиките, така и на разнообразяване и обработване на продуктите.

Препоръки

Засилването на регионалната интеграция определено е оправдан приоритет, особено за държавите от региона, които са анклави. Въпреки това трябва да се упражнява внимателен надзор, за да се гарантира, че преговорите по споразуменията за икономическо партньорство не накърняват целта за регионална интеграция.

Докато е интересно да се отбележи, че управлението на природни ресурси, с акцент върху устойчивото управление на ресурси, е един от основните сектори, трябва да се подчертае, че като цяло връзката с борбата срещу бедността е много косвена. Постигането на Целите на хилядолетието за развитие следва да бъде в основата на Регионалния стратегически документ и с оглед на това е следвало да се отдели повече пространство на селското стопанство.

Освен това, регионът е особено тежко засегнат от световната икономическа криза, тъй като той изнася суровини, чието търсене е намаляло на световните пазари. Това е още едно доказателство, ако въобще са нужни повече доказателства, за необходимостта от развитие на капацитета за преработка на суровини и разнообразяване на тези икономики, които често зависят от един единствен източник на блага. Все пак, въпреки забавянето при приемането на РСД, изглежда че този основен елемент не е бил взет предвид. По тази причина РСД следва да разработи ясна стратегия от придружаващи мерки за търговия за държавите от региона с цел насърчаване на създаването на работни места и развитие.

Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Западна Африка

1.   Регионалният контекст

Този документ, подписан от Европейската комисия (10-и ЕФР), от една страна, и от Икономическата общност на западноафриканските държави (ECOWAS) и Икономическата и парична общност на Западна Африка (WAEMU), от друга страна, беше изготвен въз основа на регионален документ.

Регионът на Западна Африка се характеризира с многобройни неравнопоставености: икономическото и политическото развитие е много различно между 15-те държави (плюс Мавритания), които образуват този регион. Мнозинството попадат в категорията „най-слабо развити държави“ (НСРД), с изключение на Кабо Верде, Кот д’Ивоар, Гана и Нигерия (като последната е важен производител на нефт). От гледна точка на политическата стабилност и демокрацията съществуват поразителни разлики между Гана и Мали, без дори да се споменава разликата между Гвинея и Гвинея-Бисау. Положението в Кот д'Ивоар се подобрява, макар и да не е напълно стабилизирано. Либерия и Сиера Леоне са все още в следконфликтна фаза. Като цяло, 9 от 15-те държави от ECOWAS могат да бъдат определени като държави в положение на нестабилност.

Въпреки това Западна Африка е един от най-добре „интегрираните“ региони от АКТБ, с регионални институции, които също имат важен политически аспект. ECOWAS не се занимава само с икономическата интеграция, а също играе важна роля за насърчаване на добро управление, предотвратяване и разрешаване на конфликти и поддържане на мира. Все пак е очевидно, че нейните структури остават слаби и интеграцията все още не е толкова цялостна, колкото е желателно. Въпреки това, именно в Западна Африка търговията е най-обемна, в сравнение с другите регионални интеграции в АКТБ. В допълнение, държавите от Африканската финансова общност (AFC) образуваха митнически и паричен съюз, WAEMU.

Основната пречка за развитието на региона се дължи на структурата на икономиката в региона. Повечето държави са износители на непреработени суровини, особено в селското стопанство. По тази причина помощта за развитие следва да насърчава възникването на промишлени структури, но по-конкретно да помага на тези държави да съблюдават санитарните и фитосанитарните стандарти за пазарите на износ (предимно ЕС).

2.   Отговорът, предложен в РСД/РИП

Регионалната индикативна програма (РИП) на РСД предвижда бюджет от 597 милиона евро в следните основни сектори:

| Основен сектор I: Задълбочаване на регионалната интеграция, подобряване на конкурентоспособността и СИП | 70 % от бюджета (418 милиона евро) |
| --- | --- |
| Основен сектор II: Консолидиране на добро управление и на регионална стабилност | 20 % от бюджета (119 милиона евро) |
| Други програми | 10 % от бюджета (60 милиона евро) |

Основен сектор I: Задълбочаване на регионалната интеграция, подобряване на конкурентоспособността и СИП

70 % от бюджета (418 милиона евро)

Основен сектор II: Консолидиране на добро управление и на регионална стабилност

20 % от бюджета (119 милиона евро)

Други програми

10 % от бюджета (60 милиона евро)

В рамките на „допълнителните“ сектори ЕК следва да се стреми да подобри участието на гражданското общество, което е недостатъчно представено на регионално равнище.

РСД и неговата РИП ще трябва да преминат през междинен преглед, което ще стане през 2010 г.

Анализ на РСД/РИП за Западна Африка

Продоволствената сигурност е един от приоритетите на стратегията. Тази тема е от основно значение в регион, който произвежда и изнася селскостопански суровини, а внася преработени продукти. Освен това през последните 30 години селскостопанската продукция не бележи такова развитие, каквото демографският растеж, с което продоволствената сигурност на местното население е станала по-деликатна. Помощта по РИП за регионалната селскостопанска политика (по-специално WAEMU) и за регионалната стратегия за производство на храни и намаляване на глада не изглежда много ясна. За Европейската комисия продоволствената сигурност е една от петте оси на РИП, но сътрудничеството с регионалните организации тепърва трябва да се финализира в пътна карта. Подобно на това, ЕК следва да подпомага една от програмите на селскостопанската политика на ECOWAS.

РСД основателно посочва слабостите на инфраструктурата в региона, по-специално на транспорта, и подчертава, че това е действителна бариера за регионалната търговия и съответно за развитието. За пореден път няма ясен отговор в РИП, макар и Комисията да гарантира, че Програмата за развитие на Споразумението за икономическо партньорство (PAPED) ще предостави полезна рамка за разпределяне на помощта на различните донори, особено за инфраструктура.

Първият основен сектор е свързан със Споразумението за икономическо партньорство, което все още не е подписано. Също така все още има въпроси около финансирането на Регионалния фонд по СИП и около използването на ресурси във връзка с частта за развитие на СИП, докато то бъде подписано.

В документа липсват точни подробности относно евентуални действия по отношение на миграцията или на политиката на ЕС в областта на рибарството и ефективността на риболовните споразумения.

Препоръки

СПА би желала да знае кои документи или основни статистики са били използвани от Комисията за започване на дискусиите с региона.

СПА би желала да подчертае важната роля на селското стопанство и изтъква необходимостта от по-голямо участие на профсъюзите на регионалните земеделски производители. Тя също подчертава необходимостта от установяване на планове на регионално равнище за борба срещу сушата и пустинните скакалци, с цел засилване на продоволствената сигурност на регионално равнище.

Една от целите на РСД/РИП следва да бъде създаването на подрегионални пазари, тъй като държавите от региона не изнасят към съседни държави, което представлява недостатъчно използвани възможности за търговия. Вследствие на това е абсолютно задължително държавите да се отворят и пазарите да се интегрират. Също така следва да се засегне проблемът с местната обработка на продукти, тъй като към момента регионът изнася суровини и внася фабрични стоки. Този аспект липсва в РИП. Освен това, РИП обръща твърде малко внимание на развитието на регионални инфраструктури.

Дори и крайната цел на сътрудничеството да бъде намаляване на бедността, връзката между РИП и Целите на хилядолетието за развитие изглежда твърде слаба. Едно по-ясно съчетаване на националните стратегии с регионалната стратегия със сигурност би осигурило възможност за подобрение.

Съвместната парламентарна асамблея настоява PAPED да бъде финансирана от допълнителни средства, а не от ЕФР. Накрая, Съвместната парламентарна асамблея също настоява за включване на парламента на ECOWAS в мониторинга на регионалната стратегия.

Заключения относно Регионалния стратегически документ (РСД) и Регионалната индикативна програма (РИП) съгласно 10-ия ЕФР – Тихоокеански басейн

Регионална интеграция в Тихоокеанския басейн

Тихоокеанският регион е съставен от 15 малки островни държави, разпределени на океанска площ с размерите на Африка. Този регион притежава уникални характеристики, които не се срещат никъде другаде по света: малобройно население (9,55 милиона, колкото Белгия), сухоземна територия от едва 560 000 км2, разпростряна на 29 милиона км2, изключително висока степен на разпръснатост. Всъщност, 80 % от сушата е заета от Папуа Нова Гвинея и много от по-малките островни държави имат площта на малки градове в Европа. Вследствие на това, концепцията за регионална интеграция изглежда изпълнена с предизвикателства.

Като цяло тихоокеанските държави от АКТБ са разнородни от гледна точка на икономическо развитие и природни ресурси, но споделят много човешки и културни характеристики, включително спорт, по-специално федерация по ръгби. Много от държавите споделят едни и също океански ресурси като потенциал за рибарство и туризъм, но също така са изложени на покачващите се нива на морското равнище, които засягат крайбрежните райони. Регионалната търговия все още не е развита поради неподходяща транспортна инфраструктура и големите разстояния. От икономическа и социална гледна точка повечето тихоокеански държави са силно зависими от своите по-големи съседи Австралия и Нова Зеландия.

Регионалното сътрудничество се осъществява именно в този контекст, в рамките на всеобхватния Форум на тихоокеанските острови (ФТО), чрез който 15-те държави плюс Австралия и Нова Зеландия се срещат веднъж годишно. Секретариатът на ФТО, който също председателства Съвета на регионалните организации в Тихоокеанския басейн (десет други регионални междуправителствени организации), прилага РИП от името на тихоокеанските държави от АКТБ. ФТО също стоеше зад създаването на Тихоокеанския план (2006–2015 г.), който определя регионалното сътрудничество и интеграция като:

| — | Установяване на диалози или процеси между правителствата; |
| --- | --- |

—

Установяване на диалози или процеси между правителствата;

| — | Обединяване на националните служби (като митници, здравеопазване, образование и спорт) на регионално равнище; |
| --- | --- |

—

Обединяване на националните служби (като митници, здравеопазване, образование и спорт) на регионално равнище;

| — | Снижаване на пазарните бариери. |
| --- | --- |

—

Снижаване на пазарните бариери.

Тихоокеанският план съдържа инициативи за насърчаване на развитието в региона, като е ориентиран около четирите стълба на икономически растеж, устойчиво развитие, управление и сигурност. Като цяло е имало известен напредък във въздухоплаването и морските услуги, сигурността и телекомуникационната инфраструктура, но различията между тихоокеанските икономики в АКТБ са затруднили прилагането на търговски споразумения и установяването на стабилна икономическа инфраструктура. Все още има много предизвикателства.

Що се отнася до ЕС, той прие своята първа „Стратегия на ЕС за Тихоокеанския басейн“ през 2006 г., която се стреми да допълни Тихоокеанския план и да наблегне върху засилване на политическия диалог, да постави по-голям акцент върху регионалното сътрудничество и да подобри ефективността на помощта. Тази стратегия е в основата на текущите РСД/РИП.

Преглед на РСД/РИП за Тихоокеанския басейн

Първите РСД/РИП за Тихоокеанския регион за 2002–2007 г. предвидиха 29 милиона евро (увеличени на 39 милиона при средносрочния преглед на РСД), разпределени, както следва:

| — | Регионална интеграция и търговия: 9 милиона евро |
| --- | --- |

—

Регионална интеграция и търговия: 9 милиона евро

| — | Развитие на човешките ресурси: 8 милиона евро |
| --- | --- |

—

Развитие на човешките ресурси: 8 милиона евро

| — | Рибарство: 5 милиона евро |
| --- | --- |

—

Рибарство: 5 милиона евро

| — | Периферия (съществуващи проекти/техническа помощ): 7 милиона евро |
| --- | --- |

—

Периферия (съществуващи проекти/техническа помощ): 7 милиона евро

Настоящите РСД/РИП за 10-ия ЕФР са много по-амбициозни, като за 2008–2013 г. са предвидени 95 милиона евро, разпределени, както следва:

| — | Основен сектор 1 (Регионална икономическа интеграция): 45 милиона евро |
| --- | --- |

—

Основен сектор 1 (Регионална икономическа интеграция): 45 милиона евро

| — | Основен сектор 2 (Устойчиво управление на природните ресурси и околната среда): 40 милиона евро |
| --- | --- |

—

Основен сектор 2 (Устойчиво управление на природните ресурси и околната среда): 40 милиона евро

| — | Периферия (недържавни действащи лица, техническо сътрудничество и т.н.): 10 милиона евро |
| --- | --- |

—

Периферия (недържавни действащи лица, техническо сътрудничество и т.н.): 10 милиона евро

Следователно, първите два стълба на Тихоокеанския план получават 90 % от финансирането. Другите два стълба, управление и сигурност, ще получат помощ по структурирания диалог между ЕС и тихоокеанските държави от АКТБ и механизми като Инструмента за стабилност.

Анализ на РСД/РИП за Тихоокеанския басейн

Основните области на РСД/РИП са ясни приоритети, установени от самия регион, и отразяват основните нужди на региона за понататъшно устойчиво развитие. И двете основни области продължават инерцията от първата РИП в съществените сектори на икономическа интеграция и помощ за сектора на рибарството, макар че развитието на човешки ресурси вече не е специфична основна област.

Основна област 1 обхваща четири основни области на намеса:

| — | Икономическа интеграция и търговия (СИП и други регионални търговски споразумения) |
| --- | --- |

—

Икономическа интеграция и търговия (СИП и други регионални търговски споразумения)

| — | Помощ за частния сектор (механизми за частния сектор, ключови сектори като туризъм и рибарство, насърчаване на предприемачеството) |
| --- | --- |

—

Помощ за частния сектор (механизми за частния сектор, ключови сектори като туризъм и рибарство, насърчаване на предприемачеството)

| — | Механизми за икономически растеж (лоялна търговия, конкуренция, защита на потребителите, митнически и международни стандарти) |
| --- | --- |

—

Механизми за икономически растеж (лоялна търговия, конкуренция, защита на потребителите, митнически и международни стандарти)

| — | Човешки ресурси (интегрирани образователни програми и достъп до техническо и професионално обучение). |
| --- | --- |

—

Човешки ресурси (интегрирани образователни програми и достъп до техническо и професионално обучение).

Много от тези сектори са насочени към прилагането на СИП въпреки факта, че единствено Фиджи и Папуа Нова Гвинея са го подписали до момента.

Основна област 2 обхваща следните области на намеса:

| — | Изменение на климата и намаляване на риска от бедствия |
| --- | --- |

—

Изменение на климата и намаляване на риска от бедствия

| — | Устойчиво управление на морските ресурси (включително рибарството) |
| --- | --- |

—

Устойчиво управление на морските ресурси (включително рибарството)

| — | Устойчиво управление на ресурсите от земя |
| --- | --- |

—

Устойчиво управление на ресурсите от земя

| — | Екосистеми и биоразнообразие |
| --- | --- |

—

Екосистеми и биоразнообразие

| — | Отпадъци и замърсяване |
| --- | --- |

—

Отпадъци и замърсяване

| — | Мониторинг на околната среда и управление на информацията |
| --- | --- |

—

Мониторинг на околната среда и управление на информацията

Тези области представляват градивно разширение на обхвата на РИП и напълно отразяват нуждите на тихоокеанските държави от АКТБ, както и приоритетите за устойчиво развитие.

Накрая, периферната област осигурява техническа помощ за Форума на тихоокеанските острови като регионален разпоредител (3 милиона евро) и 4 милиона евро за дейности на недържавни действащи лица. Нивото на развитие на сектора на недържавните действащи лица в Тихоокеанския регион се различава значително и съществува ясна нужда от помощ за изграждане на капацитет в тази област.

Препоръки

Като цяло Съвместната парламентарна асамблея приветства РСД/РИП съгласно 10-ия ЕФР като положителен принос за икономическото и социалното развитие на тихоокеанските държави от АКТБ. Тя прави следните заключения, които следва да се разгледат по време на средносрочния преглед.

| 1. | Фактът, че СИП за Тихоокеанския басейн досега е било подписано единствено от Папуа Нова Гвинея и Фиджи поставя под въпрос насочеността на основна област 1 на РИП към прилагането на СИП, тъй като много от държавите в региона все още не са засегнати. Необходим е ясен анализ на въздействието на това забавяне от гледна точка на разходването на ресурсите по основна област 1. |
| --- | --- |

1.

Фактът, че СИП за Тихоокеанския басейн досега е било подписано единствено от Папуа Нова Гвинея и Фиджи поставя под въпрос насочеността на основна област 1 на РИП към прилагането на СИП, тъй като много от държавите в региона все още не са засегнати. Необходим е ясен анализ на въздействието на това забавяне от гледна точка на разходването на ресурсите по основна област 1.

| 2. | Докато в РИП има положителни мерки за насърчаване на образованието и обучението в региона, едно от основните безпокойства е миграцията на квалифицирана работна ръка към САЩ, Австралия и Нова Зеландия. Макар и превежданите пари от тези мигранти да са важни, обучението на много от тези професионалисти е струвало скъпо на местните икономики. Необходим е по-голям акцент в основна област 1 на РИП не само върху предоставянето на такива квалификации, но и върху установяването на мерки, за да се гарантира, че тихоокеанските държави от АКТБ се възползват от наличието на тяхна собствена квалифицирана работна сила. Същият аргумент важи за тихоокеанските спортисти, които се назначават от клубове в Австралия и Нова Зеландия и след това получават гражданство от тези държави с цел да се състезават на тяхна страна, което има неблагоприятно въздействие върху националните отбори в Тихоокеанския басейн като тези на Фиджи, Самоа и Тонга в областта на ръгбито. |
| --- | --- |

2.

Докато в РИП има положителни мерки за насърчаване на образованието и обучението в региона, едно от основните безпокойства е миграцията на квалифицирана работна ръка към САЩ, Австралия и Нова Зеландия. Макар и превежданите пари от тези мигранти да са важни, обучението на много от тези професионалисти е струвало скъпо на местните икономики. Необходим е по-голям акцент в основна област 1 на РИП не само върху предоставянето на такива квалификации, но и върху установяването на мерки, за да се гарантира, че тихоокеанските държави от АКТБ се възползват от наличието на тяхна собствена квалифицирана работна сила. Същият аргумент важи за тихоокеанските спортисти, които се назначават от клубове в Австралия и Нова Зеландия и след това получават гражданство от тези държави с цел да се състезават на тяхна страна, което има неблагоприятно въздействие върху националните отбори в Тихоокеанския басейн като тези на Фиджи, Самоа и Тонга в областта на ръгбито.

| 3. | Съвместната парламентарна асамблея приветства отделянето на подробно внимание върху развитието на сектора на рибарството, но призовава за по-голям акцент върху проблема с незаконния риболов, който има изключително неблагоприятни последици за запасите от риба и препитанието на местните рибари. Незаконният риболов се извършва от плавателни съдове от държави извън региона, които демонстрират слабо зачитане или съблюдаване на международните регулации за зони или запаси с изключителни права. Аквакултурата в местните общности в Тихоокеанския басейн следва да се насърчава, за да се гарантира продоволствена сигурност и износ на продукти на рибарството. |
| --- | --- |

3.

Съвместната парламентарна асамблея приветства отделянето на подробно внимание върху развитието на сектора на рибарството, но призовава за по-голям акцент върху проблема с незаконния риболов, който има изключително неблагоприятни последици за запасите от риба и препитанието на местните рибари. Незаконният риболов се извършва от плавателни съдове от държави извън региона, които демонстрират слабо зачитане или съблюдаване на международните регулации за зони или запаси с изключителни права. Аквакултурата в местните общности в Тихоокеанския басейн следва да се насърчава, за да се гарантира продоволствена сигурност и износ на продукти на рибарството.

| 4. | Съвместната парламентарна асамблея изразява опасения по отношение на липсата на парламентарни консултации при подготвянето на РСД/РИП и се надява да окуражи този процес чрез своята засилена роля на контролен орган за НСД и РСД. Има нужда не само от повече консултации с националните парламенти от АКТБ при създаването и прилагането на РИП, но също и от изграждане на капацитет сред парламентаристите и техния персонал в тази област. |
| --- | --- |

4.

Съвместната парламентарна асамблея изразява опасения по отношение на липсата на парламентарни консултации при подготвянето на РСД/РИП и се надява да окуражи този процес чрез своята засилена роля на контролен орган за НСД и РСД. Има нужда не само от повече консултации с националните парламенти от АКТБ при създаването и прилагането на РИП, но също и от изграждане на капацитет сред парламентаристите и техния персонал в тази област.

| 5. | Макар и да приветства периферния акцент върху недържавни действащи лица, Съвместната парламентарна асамблея изразява опасения по отношение на това, кои получатели ще се възползват от финансирането, и се надява, че ще се положат подходящи грижи за проверка на препоръките и репутацията на съответните лица. Тя също призовава НПО да участват по-дейно в процедурата по консултация за РСД/РИП. |
| --- | --- |

5.

Макар и да приветства периферния акцент върху недържавни действащи лица, Съвместната парламентарна асамблея изразява опасения по отношение на това, кои получатели ще се възползват от финансирането, и се надява, че ще се положат подходящи грижи за проверка на препоръките и репутацията на съответните лица. Тя също призовава НПО да участват по-дейно в процедурата по консултация за РСД/РИП.

| 6. | Акцентът върху изменението на климата и неговото въздействие върху малките островни държави се приветства, както и финансирането за подпомагане на защитата срещу този нарастващ проблем. Все пак е важно финансирането да не бъде отклонено за подпомагане на разрастващото се лоби, което приписва цялостната отговорност за изменението на климата на индустриализираните нации и техните дейности. Има съществена разлика между борбата срещу изменението на климата и използването на явлението за политически цели. |
| --- | --- |

6.

Акцентът върху изменението на климата и неговото въздействие върху малките островни държави се приветства, както и финансирането за подпомагане на защитата срещу този нарастващ проблем. Все пак е важно финансирането да не бъде отклонено за подпомагане на разрастващото се лоби, което приписва цялостната отговорност за изменението на климата на индустриализираните нации и техните дейности. Има съществена разлика между борбата срещу изменението на климата и използването на явлението за политически цели.

| 7. | Транспортната инфраструктура трябва да бъде основен приоритет при всички дейности за регионално развитие в Тихоокеанския регион, тъй като разстоянията между държавите-членки и вътре в тях, съчетани със слабата инфраструктура, затрудняват напредъка на регионалната търговия или развитието на туризма и други сектори, които биха засилили растежа в полза на местното население. |
| --- | --- |

7.

Транспортната инфраструктура трябва да бъде основен приоритет при всички дейности за регионално развитие в Тихоокеанския регион, тъй като разстоянията между държавите-членки и вътре в тях, съчетани със слабата инфраструктура, затрудняват напредъка на регионалната търговия или развитието на туризма и други сектори, които биха засилили растежа в полза на местното население.

---

(1)  Приета от Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС на 1 април 2010 г. в Тенерифе (Испания).

1

(2)  ОВ C 271, 25.10.2008 г., стр. 20.

2

(3)  ОВ C 221, 14.9.2009 г., стр. 19.

3

(4)  ОВ C 68, 18.3.2010 г., стр. 36.

4

(5)  Приета от Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС на 1 април 2010 г. в Тенерифе (Испания).

5

(6)  COM(2009) 0160 окончателен.

6

(7)  ОВ C 68, 18.3.2010 г., стр. 24.

7

(8)  COM(2007) 0072 окончателен.

8

(9)  Приета от Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС на 1 април 2010 г. в Тенерифе (Испания).

9

(10)  Приета от Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС на 1 април 2010 г. в Тенерифе (Испания).

10

(11)  Антигуа и Барбуда, Бахамски острови, Барбадос, Белиз, Доминика, Гренада, Гвиана, Хаити, Ямайка, Сейнт Лусия, Сейнт Винсънт и Гренадини, Сейнт Кийтс и Невис, Суринам и Тринидад и Тобаго.

11

(12)  Според изчисления 60 % от населението в Карибския басейн с висше образование е напуснало региона, а в Ямайка, Гренада, Гвиана, Хаити, Сейнт Винсънт и Гренадини тези стойности на емиграция достигат 80 %.

12

(13)  Съставена от Камерун, Конго, Габон, Екваториална Гвинея, Централноафриканската република и Чад.

13

(14)  Съставена от Ангола, Бурунди, Камерун, Централноафриканската република, Конго, Габон, Екваториална Гвинея, Чад, ДР Конго и Сао Томе и Принсипи.

14

---