# Europeiska unionens L 69/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 69 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången6 mars 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 69

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången6 mars 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/375 av den 2 mars 2020 om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning Priorat/Priorato (SUB) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/376 av den 5 mars 2020 om godkännande av Norbixin (annatto F) som fodertillsats för katter och hundar (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/377 av den 5 mars 2020 om godkännande av natriumselenat som fodertillsats för idisslare (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/378 av den 5 mars 2020 om godkännande av L-leucin som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/379 av den 5 mars 2020 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten | 14 |
| | | BESLUT |
| | * | Europeiska centralbankens Beslut (EU) 2020/380 av den 18 februari 2020 om ändring av beslut (EU) 2016/245 om regler för upphandling (ECB/2020/10) | 41 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/381 av den 21 februari 2020 om ändring av riktlinje (EU) 2017/2335 om förfarandena för insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2020/11) | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/375 av den 2 mars 2020 om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning Priorat/Priorato (SUB)

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/376 av den 5 mars 2020 om godkännande av Norbixin (annatto F) som fodertillsats för katter och hundar (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/377 av den 5 mars 2020 om godkännande av natriumselenat som fodertillsats för idisslare (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/378 av den 5 mars 2020 om godkännande av L-leucin som fodertillsats för alla djurarter (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/379 av den 5 mars 2020 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten

14

BESLUT

*

Europeiska centralbankens Beslut (EU) 2020/380 av den 18 februari 2020 om ändring av beslut (EU) 2016/245 om regler för upphandling (ECB/2020/10)

41

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2020/381 av den 21 februari 2020 om ändring av riktlinje (EU) 2017/2335 om förfarandena för insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2020/11)

46

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till beslut nr 1/2018 av gemensamma ECAA-kommittén av den 3 maj 2018 vad gäller antagande av dess arbetsordning 2019/1802 ( EUT L 274, 28.10.2019 ) | 58 |

Rättelser

*

Rättelse till beslut nr 1/2018 av gemensamma ECAA-kommittén av den 3 maj 2018 vad gäller antagande av dess arbetsordning 2019/1802 ( EUT L 274, 28.10.2019 )

( EUT L 274, 28.10.2019 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/375

av den 2 mars 2020

om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ”Priorat/Priorato” (SUB)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 99, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har granskat Spaniens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat/Priorato”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har granskat Spaniens ansökan om godkännande av ändringar av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Priorat/Priorato”, som lämnats in i enlighet med artikel 105 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (2) | Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändringarna av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har offentliggjort ansökan om godkännande av ändringarna av produktspecifikationen i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 (2).

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 98 i förordning (EU) nr 1308/2013 har inkommit till kommissionen.

| (4) | Ändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Ändringarna av produktspecifikationen bör därför godkännas i enlighet med artikel 99 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De ändringar av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Priorat/Priorato” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 2 mars 2020.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT C 316, 20.9.2019, s. 10.

2

---

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/376

av den 5 mars 2020

om godkännande av Norbixin (annatto F) som fodertillsats för katter och hundar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Norbixin (annatto F) godkändes utan tidsbegränsning i enlighet med direktiv 70/524/EEG som fodertillsats för katter och hundar i gruppen ”färgämnen och pigment” under rubriken ”färgämnen som enligt gemenskapens bestämmelser får användas för färgning av livsmedel, utom patentblått V, briljantgrön BS och kantaxantin”. Detta färgämne var inte specifikt godkänt men infördes i denna generiska post. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Norbixin (annatto F) godkändes utan tidsbegränsning i enlighet med direktiv 70/524/EEG som fodertillsats för katter och hundar i gruppen ”färgämnen och pigment” under rubriken ”färgämnen som enligt gemenskapens bestämmelser får användas för färgning av livsmedel, utom patentblått V, briljantgrön BS och kantaxantin”. Detta färgämne var inte specifikt godkänt men infördes i denna generiska post. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 b i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | En ansökan om en ny utvärdering av Norbixin (annatto F) som fodertillsats för hundar och katter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”färgämnen”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om en ny utvärdering av Norbixin (annatto F) som fodertillsats för hundar och katter har lämnats in i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i samma förordning. Sökanden begärde att tillsatsen skulle införas i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”färgämnen”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 22 mars 2017 (3) att Norbixin (annatto F) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa. Den drog också slutsatsen att ämnet är en stark alkalisk lösning som gör det frätande och därmed skadligt för användaren. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 429/2008 (4) har det i fas I i miljöriskbedömningen fastställts att det inte krävs någon ytterligare bedömning av Norbixin (annatto F) som en tillsats avsedd för icke livsmedelsproducerande djur, eftersom det inte är sannolikt att ämnet avsevärt kommer att påverka miljön i och med att myndigheten i sitt yttrande inte identifierat några vetenskapligt grundade skäl till oro. Myndigheten konstaterade dessutom att den berörda tillsatsen är effektiv när det gäller att tillföra fodret färg. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av Europeiska unionens referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. Rapporten från Europeiska unionens referenslaboratorium för fodertillsatser (EURL-FA) visade att sökanden inte lämnat in några försöksdata för bestämning av halten Norbixin (annatto F) i foder. Sökanden ombads lämna in sådana data och metoden validerades och inkluderades i ett tillägg till rapporten från EURL-FA. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 22 mars 2017 (3) att Norbixin (annatto F) under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa. Den drog också slutsatsen att ämnet är en stark alkalisk lösning som gör det frätande och därmed skadligt för användaren. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. I enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 429/2008 (4) har det i fas I i miljöriskbedömningen fastställts att det inte krävs någon ytterligare bedömning av Norbixin (annatto F) som en tillsats avsedd för icke livsmedelsproducerande djur, eftersom det inte är sannolikt att ämnet avsevärt kommer att påverka miljön i och med att myndigheten i sitt yttrande inte identifierat några vetenskapligt grundade skäl till oro. Myndigheten konstaterade dessutom att den berörda tillsatsen är effektiv när det gäller att tillföra fodret färg. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av Europeiska unionens referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. Rapporten från Europeiska unionens referenslaboratorium för fodertillsatser (EURL-FA) visade att sökanden inte lämnat in några försöksdata för bestämning av halten Norbixin (annatto F) i foder. Sökanden ombads lämna in sådana data och metoden validerades och inkluderades i ett tillägg till rapporten från EURL-FA.

| (5) | Bedömningen av Norbixin (annatto F) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av Norbixin (annatto F) visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av det berörda ämnet, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av det berörda ämnet, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av godkännandet.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande

Det ämne i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”färgämnen” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

1.   Det i bilagan angivna ämnet och de förblandningar innehållande detta ämne som har framställts och märkts före den 26 september 2020 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 26 mars 2020 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

2.   Foderråvaror och foderblandningar innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 26 mars 2022 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 26 mars 2020 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 4(2017):15, artikelnr 4764.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 429/2008 av den 25 april 2008 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 avseende utformning och presentation av ansökningar samt bedömning och godkännande av fodertillsatser (EUT L 133, 22.5.2008, s. 1).

4

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: färgämnen i) ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg. |
| 2a160b | Norbixin (annatto F) | Tillsatsens sammansättning

  Flytande preparat av annatto F som innehåller 2,3–2,7 % kaliumsalt av norbixin

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Alkalibehandlad norbixin, syrautfälld (annatto F), beskrivs som kaliumsalt av norbixin (dikalium-6,6’-diapo-psi,psi-karotendioat).
  Den är ett karotenoidderivat som bereds genom avlägsnande av det yttre skiktet på annattoträdets (Bixa orellana L.) frö och vidare kemisk bearbetning.
  Fast form
  Kemisk formel: C24H26K2O4
  CAS-nr: 33261-80-2

  Analysmetod
   (1)

  Bestämning av halten norbixinkalium i fodertillsatsen:






  — | Spektrofotometri vid 482 nm (JECFA monografi om annattoextrakt (alkalibehandlad norbixin, syrautfälld). |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: färgämnen i) ämnen som tillför fodret färg eller återställer fodrets färg.

2a160b

Norbixin (annatto F)

Tillsatsens sammansättning

Flytande preparat av annatto F som innehåller 2,3–2,7 % kaliumsalt av norbixin

Beskrivning av den aktiva substansen

Alkalibehandlad norbixin, syrautfälld (annatto F), beskrivs som kaliumsalt av norbixin (dikalium-6,6’-diapo-psi,psi-karotendioat).

Den är ett karotenoidderivat som bereds genom avlägsnande av det yttre skiktet på annattoträdets (Bixa orellana L.) frö och vidare kemisk bearbetning.

Fast form

Kemisk formel: C24H26K2O4

CAS-nr: 33261-80-2

Analysmetod
   (1)

Bestämning av halten norbixinkalium i fodertillsatsen:

—

Spektrofotometri vid 482 nm (JECFA monografi om annattoextrakt (alkalibehandlad norbixin, syrautfälld).

Bestämning av halten norbixinkalium i foder:

| — | Omvänd fas-HPLC med diodarray-detektion (RP-HPLC-DAD). |
| --- | --- |

—

Omvänd fas-HPLC med diodarray-detektion (RP-HPLC-DAD).

Katter

Hundar

-

-

13

16

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd och hudskydd. |
| --- | --- |

2.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive ögonskydd och hudskydd.

26.3.2030

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/377

av den 5 mars 2020

om godkännande av natriumselenat som fodertillsats för idisslare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av natriumselenat som fodertillsats för idisslare har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av natriumselenat som fodertillsats för idisslare har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Sökanden begärde att natriumselenat skulle införas i kategorin ”näringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Sökanden begärde att natriumselenat skulle införas i kategorin ”näringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 3 juli 2019 (2) att natriumselenat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller på miljön. Myndigheten konstaterade emellertid att tillsatsen betraktas som irriterande för hud och ögon och som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen är en effektiv källa till selen för idisslare. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom artikel 21 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 3 juli 2019 (2) att natriumselenat under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller på miljön. Myndigheten konstaterade emellertid att tillsatsen betraktas som irriterande för hud och ögon och som hud- och luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Myndigheten konstaterade också att tillsatsen är en effektiv källa till selen för idisslare. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatserna i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom artikel 21 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av natriumselenat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av natriumselenat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ämne i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):7, artikelnr 5788.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Selen i mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: föreningar av spårelement |
| 3b803 | | Natriumselenat | Beskrivning av tillsatsen

  Natriumselenat, i pulverform, med en lägsta selenhalt på 41 %
  ————————————

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Dinatriumselenat
  Kemisk formel: Na2SeO4

  CAS-nr: 13410-01-0
  ————————————

  Analysmetod
   (1)

  Bestämning av den totala selenhalten i fodertillsatsen:






  — | Titrering |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Selen i mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: föreningar av spårelement

3b803

Natriumselenat

Beskrivning av tillsatsen

Natriumselenat, i pulverform, med en lägsta selenhalt på 41 %

————————————

Beskrivning av den aktiva substansen

Dinatriumselenat

Kemisk formel: Na2SeO4

CAS-nr: 13410-01-0

————————————

Analysmetod
   (1)

Bestämning av den totala selenhalten i fodertillsatsen:

—

Titrering

Bestämning av den totala natriumhalten i natriumselenat:

| — | Atomabsorptionsspektrometri (AAS) (EN ISO 6869:2000) eller |
| --- | --- |

—

Atomabsorptionsspektrometri (AAS) (EN ISO 6869:2000) eller

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) (EN 15510:2007) |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) (EN 15510:2007)

Bestämning av den totala selenhalten i förblandningar, foderråvaror och foderblandningar:

| — | Uppslutning i mikrovågsugn och därefter hydridgenerering med atomabsorptionsspektrometri (HGAAS) (EN 16159:2012) |
| --- | --- |

—

Uppslutning i mikrovågsugn och därefter hydridgenerering med atomabsorptionsspektrometri (HGAAS) (EN 16159:2012)

Idisslare

—

0,50 (totalt)

| 1. | Natriumselenat får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat. |
| --- | --- |

1.

Natriumselenat får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat.

| 2. | Tillsatsen ska användas i foder som förblandning. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen ska användas i foder som förblandning.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningen ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med lämplig personlig skyddsutrustning. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningen ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning, hudkontakt eller kontakt med ögonen. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningen användas med lämplig personlig skyddsutrustning.

26 mars 2030

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/378

av den 5 mars 2020

om godkännande av L-leucin som fodertillsats för alla djurarter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 som näringstillsats för användning i foder och i dricksvatten och som organoleptisk tillsats för användning i foder för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 som näringstillsats för användning i foder och i dricksvatten och som organoleptisk tillsats för användning i foder för alla djurarter har lämnats in i enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 som fodertillsats för alla djurarter i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger” och i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”aromämnen”. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 som fodertillsats för alla djurarter i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger” och i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”aromämnen”.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 2 april 2019 (2) att L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön. Myndigheten angav också att det fanns en risk för användarna av L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 vid inandning. Lämpliga skyddsåtgärder bör därför vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 2 april 2019 (2) att L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön. Myndigheten angav också att det fanns en risk för användarna av L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351 vid inandning. Lämpliga skyddsåtgärder bör därför vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen.

| (5) | Myndigheten konstaterade att tillsatsen är en effektiv källa till aminosyran L-leucin för alla djurarter. För att kompletterande L-leucin ska vara fullt effektiv för idisslare bör den skyddas mot nedbrytning i våmmen. Myndigheten har i ett tidigare uttalande uttryckt sina farhågor angående eventuell näringsmässig obalans för aminosyror när de administreras via dricksvatten. Myndigheten föreslog dock inte någon högsta halt för L-leucin. Det är därför lämpligt att på tillsatsens etikett, och på de förblandningar som innehåller tillsatsen, uppmärksamma att man bör ta hänsyn till intaget via kosten av alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna, i synnerhet när L-leucin tillsätts som aminosyra i dricksvattnet. |
| --- | --- |

(5)

Myndigheten konstaterade att tillsatsen är en effektiv källa till aminosyran L-leucin för alla djurarter. För att kompletterande L-leucin ska vara fullt effektiv för idisslare bör den skyddas mot nedbrytning i våmmen. Myndigheten har i ett tidigare uttalande uttryckt sina farhågor angående eventuell näringsmässig obalans för aminosyror när de administreras via dricksvatten. Myndigheten föreslog dock inte någon högsta halt för L-leucin. Det är därför lämpligt att på tillsatsens etikett, och på de förblandningar som innehåller tillsatsen, uppmärksamma att man bör ta hänsyn till intaget via kosten av alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna, i synnerhet när L-leucin tillsätts som aminosyra i dricksvattnet.

| (6) | Vad gäller användning av L-leucin som aromämne konstaterade myndigheten att det inte krävs någon ytterligare dokumentation om effektiviteten när ämnet används i rekommenderad dosnivå. Användningen av L-leucin som aromämne tillåts inte i dricksvatten. I rekommenderad dos är det osannolikt att L-leucin som aromämne orsakar några farhågor vad gäller intag via kosten av alla essentiella och villkorligt essentiella aminosyror. |
| --- | --- |

(6)

Vad gäller användning av L-leucin som aromämne konstaterade myndigheten att det inte krävs någon ytterligare dokumentation om effektiviteten när ämnet används i rekommenderad dosnivå. Användningen av L-leucin som aromämne tillåts inte i dricksvatten. I rekommenderad dos är det osannolikt att L-leucin som aromämne orsakar några farhågor vad gäller intag via kosten av alla essentiella och villkorligt essentiella aminosyror.

| (7) | Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporterna om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även rapporterna om analysmetoden för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (8) | Bedömningen av L-leucin visar att den uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bedömningen av L-leucin visar att den uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Tillsatsen bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (9) | Det faktum att L-leucin inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten. |
| --- | --- |

(9)

Det faktum att L-leucin inte får användas som aromämne i dricksvatten utesluter inte användning i foderblandningar som administreras via vatten.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

L-leucin framställt av Escherichia coli NITE BP-02351, som anges i bilagan, godkänns som fodertillsats i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”aminosyror, deras salter och analoger” och i kategorin ”organoleptiska tillsatser” och den funktionella gruppen ”aromämnen”, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):5, artikelnr 5689.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: aminosyror, deras salter och analoger. |
| 3c382 | - | L-leucin | Tillsatsens sammansättning

  Pulver med en lägsta halt L-leucin på 98 % (torrsubstans) och en högsta vattenhalt på 1,5 %. | Alla djurarter | | | | 1. | L-leucin får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: aminosyror, deras salter och analoger.

3c382

-

L-leucin

Tillsatsens sammansättning

Pulver med en lägsta halt L-leucin på 98 % (torrsubstans) och en högsta vattenhalt på 1,5 %.

Alla djurarter

1.

L-leucin får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat.

| 2. | Tillsatsen får också användas via dricksvatten. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen får också användas via dricksvatten.

| 3. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor, stabilitet vid värmebehandling och stabilitet i dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor, stabilitet vid värmebehandling och stabilitet i dricksvatten.

| 4. | För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

4.

För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

| 5. | Tillsatsens endotoxinhalt och dess dammrisk ska tillförsäkra en maximal endotoxinexponering på 1 600 IU endotoxiner/m3 luft  (2). |
| --- | --- |

5.

Tillsatsens endotoxinhalt och dess dammrisk ska tillförsäkra en maximal endotoxinexponering på 1 600 IU endotoxiner/m3 luft  (2).

| 6. | Uppgifter som ska anges: ”Vid komplettering med L-leucin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.” |
| --- | --- |

6.

Uppgifter som ska anges: ”Vid komplettering med L-leucin, särskilt via dricksvattnet, bör det tas hänsyn till alla de essentiella och villkorligt essentiella aminosyrorna för att undvika obalans.”

26.3.2030]

Beskrivning av den aktiva substansen

L-leucin framställt genom fermentering med Escherichia coli NITE BP-02351

Kemisk formel: C6H13NO2

CAS-nr: 61-90-5

Analysmetod
   (1)

Identifiering av L-leucin i fodertillsatsen:

| — | Food Chemical Codex ”L-leucine monohydrochloride monograph”. |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex ”L-leucine monohydrochloride monograph”.

Bestämning av halten leucin i fodertillsatsen:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD).

Bestämning av halten leucin i förblandningar:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller

| — | jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) – kommissionens förordning (EG) nr 152/2009. |
| --- | --- |

—

jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) – kommissionens förordning (EG) nr 152/2009.

Bestämning av halten leucin i foder och foderråvaror:

| — | pJonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) – kommissionens förordning (EG) nr 152/2009. |
| --- | --- |

—

pJonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) – kommissionens förordning (EG) nr 152/2009.

Bestämning av halten leucin i vatten:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS)

Kategori: organoleptiska tillsatser. Funktionell grupp: aromämnen.

3c382

-

L-leucin

Tillsatsens sammansättning

Pulver med en lägsta halt L-leucin på 98 % (torrsubstans) och en högsta vattenhalt på 1,5 %.

Alla djurarter

-

-

-

| 1. | L-leucin får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat. |
| --- | --- |

1.

L-leucin får släppas ut på marknaden och användas som en tillsats bestående av ett preparat.

| 2. | Tillsatsen ska användas i foder som förblandning. |
| --- | --- |

2.

Tillsatsen ska användas i foder som förblandning.

| 3. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |
| --- | --- |

3.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 4. | Ange följande på tillsatsens etikett:
  ”Rekommenderad högsta halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 %: 25 mg/kg.” |
| --- | --- |

4.

Ange följande på tillsatsens etikett:

”Rekommenderad högsta halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 %: 25 mg/kg.”

| 5. | Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på etiketten på förblandningar om följande halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 % överskrids: 25 mg/kg. |
| --- | --- |

5.

Den funktionella gruppen, den aktiva substansens identifieringsnummer och namn samt tillsatt mängd aktiv substans ska anges på etiketten på förblandningar om följande halt aktiv substans i helfoder med en vattenhalt på 12 % överskrids: 25 mg/kg.

| 6. | För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

6.

För användare av tillsatsen och förblandningar ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker vid inandning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

| 7. | Tillsatsens endotoxinhalt och dess dammrisk ska tillförsäkra en maximal endotoxinexponering på 1 600 IU endotoxiner/m3 luft (2). |
| --- | --- |

7.

Tillsatsens endotoxinhalt och dess dammrisk ska tillförsäkra en maximal endotoxinexponering på 1 600 IU endotoxiner/m3 luft (2).

26.3.2030

Beskrivning av den aktiva substansen

L-leucin framställt genom fermentering med Escherichia coli NITE BP-02351.

Kemisk formel: C6H13NO2

CAS-nr: 61-90-5

FL-nr: 17.012

Analysmetod
   (1)

Identifiering av L-leucin i fodertillsatsen:

| — | Food Chemical Codex ”L-leucine monohydrochloride monograph”. |
| --- | --- |

—

Food Chemical Codex ”L-leucine monohydrochloride monograph”.

Bestämning av halten leucin i fodertillsatsen:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD). |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD).

Bestämning av halten leucin i förblandningar:

| — | Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller |
| --- | --- |

—

Jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och optisk detektion (IEC-VIS/FLD) eller

| — | jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) – kommissionens förordning (EG) nr 152/2009. |
| --- | --- |

—

jonbyteskromatografi med post-kolonnderivatisering och fotometrisk detektion (IEC-VIS) – kommissionens förordning (EG) nr 152/2009.

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

(2)  Exponering beräknad på grundval av tillsatsens endotoxinhalt och dammrisk enligt den metod som används av Efsa (EFSA Journal, vol. 17(2019):5 artikelnr 5689). Analysmetod: Europeiska farmakopén 2.6.14 (bakteriella endotoxiner).

---

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/379

av den 5 mars 2020

om införande av en provisorisk utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 12 och 24.1,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 7 juni 2019 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av produkter av ändlösa glasfiberfilament (nedan kallade glasarmering) med ursprung i Egypten (nedan kallat det berörda landet), i enlighet med artikel 10 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 7 juni 2019 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antisubventionsundersökning beträffande import till Europeiska unionen (nedan kallad unionen) av produkter av ändlösa glasfiberfilament (nedan kallade glasarmering) med ursprung i Egypten (nedan kallat det berörda landet), i enlighet med artikel 10 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

unionen

glasarmering

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

2

tillkännagivandet om inledande

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 24 april 2019 av European Glass Fibre Producers Association (nedan kallat klaganden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning. Klagomålet stöddes av tillverkare som svarar för 71 % av unionens totala tillverkning av produkter av ändlösa glasfiberfilament. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 24 april 2019 av European Glass Fibre Producers Association (nedan kallat klaganden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning. Klagomålet stöddes av tillverkare som svarar för 71 % av unionens totala tillverkning av produkter av ändlösa glasfiberfilament.

klaganden

| (3) | Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de egyptiska myndigheterna om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggd klagomål och uppmanade myndigheterna att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De egyptiska myndigheterna följde inte uppmaningen till samråd, och några sådana genomfördes inte heller, men myndigheterna lämnade in två uppsättningar synpunkter på inledandet av undersökningen, en uppsättning innan tillkännagivandet om inledande offentliggjordes och en efter. |
| --- | --- |

(3)

Innan antisubventionsundersökningen inleddes underrättade kommissionen de egyptiska myndigheterna om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggd klagomål och uppmanade myndigheterna att inleda samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. De egyptiska myndigheterna följde inte uppmaningen till samråd, och några sådana genomfördes inte heller, men myndigheterna lämnade in två uppsättningar synpunkter på inledandet av undersökningen, en uppsättning innan tillkännagivandet om inledande offentliggjordes och en efter.

| (4) | Den 3 maj 2019 inledde kommissionen en separat antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av samma produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten och Bahrain (3). Den 12 december 2019 underrättade kommissionen alla berörda parter om att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska antidumpningstullar infördes. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 maj 2019 inledde kommissionen en separat antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av samma produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten och Bahrain (3). Den 12 december 2019 underrättade kommissionen alla berörda parter om att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska antidumpningstullar infördes.

3

| (5) | Innan undersökningen inleddes hävdade de egyptiska myndigheterna att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering eller skada för att motivera att ett förfarande skulle inledas. Deras synpunkter när det gäller subventionering behandlades i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som tagits med i den offentliga versionen, och deras synpunkter när det gäller skada behandlas nedan. |
| --- | --- |

(5)

Innan undersökningen inleddes hävdade de egyptiska myndigheterna att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för subventionering eller skada för att motivera att ett förfarande skulle inledas. Deras synpunkter när det gäller subventionering behandlades i promemorian om bevisningens tillräcklighet, som tagits med i den offentliga versionen, och deras synpunkter när det gäller skada behandlas nedan.

| (6) | Efter inledandet mottog kommissionen ytterligare synpunkter från de egyptiska myndigheterna. Synpunkterna på subventioner upprepades, men myndigheterna lämnade också en inlaga angående påståendet i klagomålet om skada vållad av import från Egypten. |
| --- | --- |

(6)

Efter inledandet mottog kommissionen ytterligare synpunkter från de egyptiska myndigheterna. Synpunkterna på subventioner upprepades, men myndigheterna lämnade också en inlaga angående påståendet i klagomålet om skada vållad av import från Egypten.

| (7) | De egyptiska myndigheterna analyserade först uppgifterna i klagomålet, som visade priserna på unionsmarknaden under 2017 och 2018, och de konstaterade att försäljningspriserna på EU-marknaden inte sjunkit och att priserna på importen från Egypten endast sjunkit med 2 %. |
| --- | --- |

(7)

De egyptiska myndigheterna analyserade först uppgifterna i klagomålet, som visade priserna på unionsmarknaden under 2017 och 2018, och de konstaterade att försäljningspriserna på EU-marknaden inte sjunkit och att priserna på importen från Egypten endast sjunkit med 2 %.

| (8) | I denna prisanalys jämfördes dock endast två år under skadeundersökningsperioden och den beaktade därför inte alla uppgifter i klagomålet som ger den sammantagna utvecklingen för importpriserna och försäljningspriserna i EU och som visar sjunkande importpriser och stagnerande försäljningspriser i EU. |
| --- | --- |

(8)

I denna prisanalys jämfördes dock endast två år under skadeundersökningsperioden och den beaktade därför inte alla uppgifter i klagomålet som ger den sammantagna utvecklingen för importpriserna och försäljningspriserna i EU och som visar sjunkande importpriser och stagnerande försäljningspriser i EU.

| (9) | Kommissionen noterade också de uppgifter som anges i skälen 84–91 om prisutvecklingen och kommissionens slutsatser baserade på hela uppsättningen uppgifter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen noterade också de uppgifter som anges i skälen 84–91 om prisutvecklingen och kommissionens slutsatser baserade på hela uppsättningen uppgifter.

| (10) | De egyptiska myndigheterna analyserade de ekonomiska indikatorer som anges i klagomålet och drog slutsatsen att de inte visade på någon väsentlig skada. Detta överensstämmer inte med kommissionens analys av de uppgifter som lämnats i klagomålet och som tydligt visar på skada på grundval av kraftigt sjunkande vinster från 2016 till 2018. |
| --- | --- |

(10)

De egyptiska myndigheterna analyserade de ekonomiska indikatorer som anges i klagomålet och drog slutsatsen att de inte visade på någon väsentlig skada. Detta överensstämmer inte med kommissionens analys av de uppgifter som lämnats i klagomålet och som tydligt visar på skada på grundval av kraftigt sjunkande vinster från 2016 till 2018.

| (11) | Kommissionens analys av de makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorerna beskrivs närmare i avsnitt 4.4. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionens analys av de makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorerna beskrivs närmare i avsnitt 4.4.

| (12) | Därefter angav de egyptiska myndigheterna andra orsaker till väsentlig skada, om kommissionen skulle finna bevisning för att sådan skada föreligger. Myndigheterna hävdar att skadan beror på bristande teknisk utveckling, otillräcklig tillverkningskapacitet, minskad efterfrågan, ökade kostnader och import från andra länder. |
| --- | --- |

(12)

Därefter angav de egyptiska myndigheterna andra orsaker till väsentlig skada, om kommissionen skulle finna bevisning för att sådan skada föreligger. Myndigheterna hävdar att skadan beror på bristande teknisk utveckling, otillräcklig tillverkningskapacitet, minskad efterfrågan, ökade kostnader och import från andra länder.

| (13) | Klagomålet behandlar redan dessa faktorer och visar att unionsindustrin har investerat i sina anläggningar och även att det inte finns något orsakssamband mellan import från andra länder och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(13)

Klagomålet behandlar redan dessa faktorer och visar att unionsindustrin har investerat i sina anläggningar och även att det inte finns något orsakssamband mellan import från andra länder och den skada som unionsindustrin lidit.

| (14) | Alla dessa faktorer har undersökts och kommissionens provisoriska undersökningsresultat redovisas i avsnitt 5. |
| --- | --- |

(14)

Alla dessa faktorer har undersökts och kommissionens provisoriska undersökningsresultat redovisas i avsnitt 5.

| (15) | Kommissionen mottog också en inlaga från en grupp användare av glasarmering i unionen rörande påstådd skada vållad av import från Egypten. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen mottog också en inlaga från en grupp användare av glasarmering i unionen rörande påstådd skada vållad av import från Egypten.

| (16) | Gruppen användare, som önskade vara anonym, kommenterade avsaknaden av skada under 2015, importvolymen från Egypten, förhållandet att importvolymen sannolikt inte skulle öka ytterligare liksom de ekonomiska indikatorer som anges i klagomålet. |
| --- | --- |

(16)

Gruppen användare, som önskade vara anonym, kommenterade avsaknaden av skada under 2015, importvolymen från Egypten, förhållandet att importvolymen sannolikt inte skulle öka ytterligare liksom de ekonomiska indikatorer som anges i klagomålet.

| (17) | Alla dessa faktorer har också undersökts och kommissionens provisoriska undersökningsresultat redovisas i avsnitt 4. Kommissionen bekräftade att klagomålet i inledningsskedet innehöll tillräcklig bevisning för skadevållande subventionering. |
| --- | --- |

(17)

Alla dessa faktorer har också undersökts och kommissionens provisoriska undersökningsresultat redovisas i avsnitt 4. Kommissionen bekräftade att klagomålet i inledningsskedet innehöll tillräcklig bevisning för skadevållande subventionering.

| (18) | De egyptiska myndigheterna och Jushi Egypt menade också att eftergiften av importtullar på råvaror inte utgör en subvention om dessa importerade produkter återexporteras som sådana eller bearbetas till en produkt i ett senare led i kedjan. |
| --- | --- |

(18)

De egyptiska myndigheterna och Jushi Egypt menade också att eftergiften av importtullar på råvaror inte utgör en subvention om dessa importerade produkter återexporteras som sådana eller bearbetas till en produkt i ett senare led i kedjan.

| (19) | Kommissionen medgav att i synnerhet när villkoren i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen och i bilagorna I, II och III, som det hänvisas till i den artikeln, är uppfyllda, utgör endast den alltför stora eftergiften av importtullar på råvaror en utjämningsbar subvention, och den uppmärksammade särskilt detta under undersökningen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen medgav att i synnerhet när villkoren i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen och i bilagorna I, II och III, som det hänvisas till i den artikeln, är uppfyllda, utgör endast den alltför stora eftergiften av importtullar på råvaror en utjämningsbar subvention, och den uppmärksammade särskilt detta under undersökningen.

| (20) | Kommissionen noterade vidare att de egyptiska myndigheternas synpunkter inte gällde befrielse från importtullar för tillverkningsutrustning. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen noterade vidare att de egyptiska myndigheternas synpunkter inte gällde befrielse från importtullar för tillverkningsutrustning.

1.2   Ändring av tillkännagivandet om inledande

Ändring av tillkännagivandet om inledande

| (21) | Den 12 februari 2020 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (4). |
| --- | --- |

(21)

Den 12 februari 2020 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande om ändring av tillkännagivandet om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (4).

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (22) | Under undersökningen fann kommissionen ytterligare bevisning för relevanta subventioner som inte till fullo omfattades av tillkännagivandet om inledande av den 7 juni 2019. |
| --- | --- |

(22)

Under undersökningen fann kommissionen ytterligare bevisning för relevanta subventioner som inte till fullo omfattades av tillkännagivandet om inledande av den 7 juni 2019.

| (23) | Kommissionen fann framför allt ytterligare bevisning för policystyrda förmånliga lån från kinesiska statsägda eller statskontrollerade enheter, som beviljades direkt till Jushi Egypt och indirekt via Jushi Egypts moderbolag i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen fann framför allt ytterligare bevisning för policystyrda förmånliga lån från kinesiska statsägda eller statskontrollerade enheter, som beviljades direkt till Jushi Egypt och indirekt via Jushi Egypts moderbolag i Folkrepubliken Kina.

| (24) | Kommissionen fann bevisning för att dessa lån innefattar ett finansiellt bidrag som kan hänföras till de egyptiska myndigheterna och som medför en förmån för den exporterande tillverkaren av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen fann bevisning för att dessa lån innefattar ett finansiellt bidrag som kan hänföras till de egyptiska myndigheterna och som medför en förmån för den exporterande tillverkaren av den berörda produkten.

| (25) | Under undersökningens gång identifierade kommissionen även andra förhållanden i samarbetet mellan Egypten och Kina som kan vara relevanta för undersökningen av annan subventionspraxis som redan nämns i tillkännagivandet om inledande, till exempel tillhandahållande av mark mot för låg ersättning. |
| --- | --- |

(25)

Under undersökningens gång identifierade kommissionen även andra förhållanden i samarbetet mellan Egypten och Kina som kan vara relevanta för undersökningen av annan subventionspraxis som redan nämns i tillkännagivandet om inledande, till exempel tillhandahållande av mark mot för låg ersättning.

| (26) | I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen beslutade kommissionen därför att låta den pågående undersökningen omfatta dessa subventioner och att ändra tillkännagivandet av den 7 juni 2019 i enlighet med detta. Det gjordes en notering i ärendehandlingarna om detta och de egyptiska myndigheterna uppmanades att genomföra samråd om dessa ytterligare subventioner. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen beslutade kommissionen därför att låta den pågående undersökningen omfatta dessa subventioner och att ändra tillkännagivandet av den 7 juni 2019 i enlighet med detta. Det gjordes en notering i ärendehandlingarna om detta och de egyptiska myndigheterna uppmanades att genomföra samråd om dessa ytterligare subventioner.

1.3   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (27) | Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 april 2018–31 mars 2019 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). I förekommande fall undersökte kommissionen även uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden 1 april 2018–31 mars 2019 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). I förekommande fall undersökte kommissionen även uppgifter som inkommit efter undersökningsperioden.

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

1.4   Registrering

Registrering

| (28) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/199 (nedan kallad registreringsförordningen) (5) lät kommissionen importen av den berörda produkten vara föremål för registrering under treveckorsperioden för utlämnande av uppgifter på förhand enligt artikel 24.5a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/199 (nedan kallad registreringsförordningen) (5) lät kommissionen importen av den berörda produkten vara föremål för registrering under treveckorsperioden för utlämnande av uppgifter på förhand enligt artikel 24.5a i grundförordningen.

registreringsförordningen

5

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (29) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de egyptiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda, om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(29)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare, de egyptiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda, om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (30) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(30)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

| (31) | De berörda parter som var samarbetsvilliga redan i den separata antidumpningsundersökningen uppmanades att ange att de var samarbetsvilliga i båda undersökningarna och ansågs vara berörda parter i båda undersökningarna när de hade bekräftat detta. Kommissionen ansåg dock att antidumpningsundersökningen och antisubventionsundersökningen var två separata förfaranden och uppmanade de berörda parterna att i sina inlagor tydligt ange om de hänvisade till antidumpningsundersökningen, antisubventionsundersökningen eller båda. |
| --- | --- |

(31)

De berörda parter som var samarbetsvilliga redan i den separata antidumpningsundersökningen uppmanades att ange att de var samarbetsvilliga i båda undersökningarna och ansågs vara berörda parter i båda undersökningarna när de hade bekräftat detta. Kommissionen ansåg dock att antidumpningsundersökningen och antisubventionsundersökningen var två separata förfaranden och uppmanade de berörda parterna att i sina inlagor tydligt ange om de hänvisade till antidumpningsundersökningen, antisubventionsundersökningen eller båda.

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (32) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av berörda parter i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av berörda parter i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

1.6.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (33) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet på den största representativa tillverkningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det urval som ursprungligen gjordes var detsamma som för den separata antidumpningsundersökningen avseende samma produkt med ursprung i Egypten och Bahrain. |
| --- | --- |

(33)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet på den största representativa tillverkningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det urval som ursprungligen gjordes var detsamma som för den separata antidumpningsundersökningen avseende samma produkt med ursprung i Egypten och Bahrain.

| (34) | Det inkom inga synpunkter på urvalet. |
| --- | --- |

(34)

Det inkom inga synpunkter på urvalet.

1.6.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (35) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(35)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (36) | Eftersom endast två icke-närstående importörer lämnade in ifyllda stickprovsformulär tillämpades inte något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom endast två icke-närstående importörer lämnade in ifyllda stickprovsformulär tillämpades inte något stickprovsförfarande.

| (37) | De två icke-närstående importörerna valdes också ut för inspektion i den separata antidumpningsundersökningen. |
| --- | --- |

(37)

De två icke-närstående importörerna valdes också ut för inspektion i den separata antidumpningsundersökningen.

1.6.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Egypten

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Egypten

| (38) | Kommissionen använde sig inte av något stickprovsförfarande för exporterande tillverkare i Egypten, eftersom Jushi Group är den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten i landet. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen använde sig inte av något stickprovsförfarande för exporterande tillverkare i Egypten, eftersom Jushi Group är den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten i landet.

1.6.4   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (39) | Kommissionen skickade frågeformulär till de egyptiska myndigheterna, den exporterande tillverkaren, de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till två icke-närstående importörer. Ett frågeformulär skickades till de användare som önskade fylla i ett sådant, i stället för att lämna in en inlaga. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen skickade frågeformulär till de egyptiska myndigheterna, den exporterande tillverkaren, de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och till två icke-närstående importörer. Ett frågeformulär skickades till de användare som önskade fylla i ett sådant, i stället för att lämna in en inlaga.

| (40) | Kommissionen tog emot svar på frågeformuläret från de egyptiska myndigheterna, den exporterande tillverkaren, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet och de båda icke-närstående importörerna. Två ifyllda frågeformulär för användare mottogs också. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen tog emot svar på frågeformuläret från de egyptiska myndigheterna, den exporterande tillverkaren, samtliga unionstillverkare som ingick i urvalet och de båda icke-närstående importörerna. Två ifyllda frågeformulär för användare mottogs också.

| (41) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av huruvida subventioner förelåg, därav vållad skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos de egyptiska myndigheterna, den allmänna myndigheten för Suezkanalens ekonomiska zon (Suez Economic Zone) och den allmänna myndigheten för investeringar och frizoner, under vilket tjänstemän från andra berörda ministerier också deltog. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av huruvida subventioner förelåg, därav vållad skada och unionens intresse. Ett kontrollbesök gjordes på plats hos de egyptiska myndigheterna, den allmänna myndigheten för Suezkanalens ekonomiska zon (Suez Economic Zone) och den allmänna myndigheten för investeringar och frizoner, under vilket tjänstemän från andra berörda ministerier också deltog.

| (42) | Metoden och exaktheten när det gäller de uppgifter som samlats in av klagandena för de makroekonomiska indikatorerna var föremål för ett kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen, som ägde rum i lokaler tillhörande klagandenas jurister. |
| --- | --- |

(42)

Metoden och exaktheten när det gäller de uppgifter som samlats in av klagandena för de makroekonomiska indikatorerna var föremål för ett kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen, som ägde rum i lokaler tillhörande klagandenas jurister.

| (43) | Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag: | Unionstillverkare och närstående företag








  — | 3B Fibreglass, Battice, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(43)

Kontrollbesök enligt artikel 26 i grundförordningen genomfördes på plats hos följande företag:

Unionstillverkare och närstående företag

Unionstillverkare och närstående företag

—

3B Fibreglass, Battice, Belgien

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovakien |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovakien

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgien |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgien

| | Icke-närstående importörer i Europeiska unionen








  — | Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importörer i Europeiska unionen

Icke-närstående importörer i Europeiska unionen

—

Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Förenade kungariket

| — | Helm AG, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Tyskland

| | Icke-närstående användare i Europeiska unionen








  — | Polykemi, Ystad, Sverige |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående användare i Europeiska unionen

Icke-närstående användare i Europeiska unionen

—

Polykemi, Ystad, Sverige

| — | Företag A (6) |
| --- | --- |

—

Företag A (6)

6

| | Exporterande tillverkare i Egypten och närstående företag








  — | Jushi Group:






  — | Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egypten |
| --- | --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Egypten och närstående företag

Exporterande tillverkare i Egypten och närstående företag

—

Jushi Group:

—

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egypten

| — | Jushi France SAS, Frankrike |
| --- | --- |

—

Jushi France SAS, Frankrike

| — | Jushi Italia srl, Italien |
| --- | --- |

—

Jushi Italia srl, Italien

| — | Jushi Spain SA, Spanien |
| --- | --- |

—

Jushi Spain SA, Spanien

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Undersökt produkt

Undersökt produkt

| (44) | Den produkt som är föremål för denna undersökning är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) (nedan kallad roving) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull (mattor) (nedan kallad den undersökta produkten). Den undersökta produkten kallas glasarmering. |
| --- | --- |

(44)

Den produkt som är föremål för denna undersökning är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) (nedan kallad roving) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull (mattor) (nedan kallad den undersökta produkten). Den undersökta produkten kallas glasarmering.

roving

den undersökta produkten

glasarmering

| (45) | Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Egypten. |
| --- | --- |

(45)

Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Egypten.

| (46) | Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026 och 7019120039). |
| --- | --- |

(46)

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026 och 7019120039).

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (47) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(47)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Egypten. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Egypten.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (48) | Kommissionen beslutade därför att dessa produkter inom ramen för denna undersökning är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen beslutade därför att dessa produkter inom ramen för denna undersökning är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONER

SUBVENTIONER

3.1   Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

Subventioner och subventionsprogram inom ramen för den aktuella undersökningen

| (49) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna, bland annat uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de egyptiska myndigheterna i form av följande subventioner:






  — | Policystyrda förmånliga lån, kreditlinor, annan finansiering, försäkring och garantier |
| --- | --- | --- |

(49)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna, bland annat uppgifterna i klagomålet, tillkännagivandet om inledande och svaren på kommissionens frågeformulär, undersökte kommissionen den påstådda subventioneringen från de egyptiska myndigheterna i form av följande subventioner:

—

Policystyrda förmånliga lån, kreditlinor, annan finansiering, försäkring och garantier

| — | Uteblivna intäkter genom program för befrielse från och nedsättning av direkta skatter:






  — | Inkomstskatteprivilegier för företag belägna i en särskild ekonomisk zon |
| --- | --- | --- |

—

Uteblivna intäkter genom program för befrielse från och nedsättning av direkta skatter:

—

Inkomstskatteprivilegier för företag belägna i en särskild ekonomisk zon

| — | Uteblivna intäkter genom program för indirekta skatter och importtullar:






  — | Momsbefrielse och importtullavdrag för användning av importerad utrustning |
| --- | --- | --- |

—

Uteblivna intäkter genom program för indirekta skatter och importtullar:

—

Momsbefrielse och importtullavdrag för användning av importerad utrustning

| — | Momsbefrielse och tullbefrielse för import av insatsvaror som används i färdiga varor som exporteras |
| --- | --- |

—

Momsbefrielse och tullbefrielse för import av insatsvaror som används i färdiga varor som exporteras

| — | Statligt tillhandahållande av varor eller tjänster mot för låg ersättning:






  — | Statligt tillhandahållande av el mot för låg ersättning |
| --- | --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av varor eller tjänster mot för låg ersättning:

—

Statligt tillhandahållande av el mot för låg ersättning

| — | Statligt tillhandahållande av mark mot för låg ersättning |
| --- | --- |

—

Statligt tillhandahållande av mark mot för låg ersättning

3.2   Inledning

Inledning

| (50) | Den påstådda subventioneringen i Egypten gäller Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (nedan kallat Jushi Egypt), ett företag beläget i China-Egypt Suez Economic and Trade Cooperation Zone (nedan kallad SETC-zonen). Zonen omfattar ett område på 7,34 km2, som är indelat i ett startområde på 1,34 km2 och ett expansionsområde på 6 km2. |
| --- | --- |

(50)

Den påstådda subventioneringen i Egypten gäller Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (nedan kallat Jushi Egypt), ett företag beläget i China-Egypt Suez Economic and Trade Cooperation Zone (nedan kallad SETC-zonen). Zonen omfattar ett område på 7,34 km2, som är indelat i ett startområde på 1,34 km2 och ett expansionsområde på 6 km2.

Jushi Egypt

SETC-zonen

2

2

2

| (51) | Under 2002 klassificerades ett större område på 20 km2, där SETC-zonen var belägen (dvs. Northwest Gulf of Suez Economic Zone), officiellt som en särskild ekonomisk zon av de egyptiska myndigheterna (7). Således var bestämmelserna i den egyptiska lagen nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002) nu tillämpliga även i SETC-zonen. |
| --- | --- |

(51)

Under 2002 klassificerades ett större område på 20 km2, där SETC-zonen var belägen (dvs. Northwest Gulf of Suez Economic Zone), officiellt som en särskild ekonomisk zon av de egyptiska myndigheterna (7). Således var bestämmelserna i den egyptiska lagen nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002) nu tillämpliga även i SETC-zonen.

2

7

| (52) | Under 2014 lanserade Egypten planen Suez Canal Corridor Development Plan. Mot bakgrund av denna plan integrerades 2015 den särskilda ekonomiska zonen officiellt i den större Suez Canal Economic Zone (nedan kallad SC-zonen), som omfattar hela området på 461 km2 kring Suezkanalen. Hela området betraktas nu som ett särskilt ekonomiskt område i enlighet med lag nr 83/2002 och dess ändringar (8). Företag som är belägna i det särskilda området omfattas av förmånsbehandling i enlighet med vad som anges i nedan angivna subventionsprogram. |
| --- | --- |

(52)

Under 2014 lanserade Egypten planen Suez Canal Corridor Development Plan. Mot bakgrund av denna plan integrerades 2015 den särskilda ekonomiska zonen officiellt i den större Suez Canal Economic Zone (nedan kallad SC-zonen), som omfattar hela området på 461 km2 kring Suezkanalen. Hela området betraktas nu som ett särskilt ekonomiskt område i enlighet med lag nr 83/2002 och dess ändringar (8). Företag som är belägna i det särskilda området omfattas av förmånsbehandling i enlighet med vad som anges i nedan angivna subventionsprogram.

Suez Canal Corridor Development Plan

SC-zonen

2

8

3.3   Momsbefrielse och importtullavdrag för importerad utrustning

Momsbefrielse och importtullavdrag för importerad utrustning

| (53) | Detta program ger befrielse från moms och importtullar för import av utrustning som används i tillverkningsprocessen i de företag som är belägna i SC-zonen. |
| --- | --- |

(53)

Detta program ger befrielse från moms och importtullar för import av utrustning som används i tillverkningsprocessen i de företag som är belägna i SC-zonen.

3.3.1   Analys

Analys

| (54) | Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:






  a) | Lag nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002). |
| --- | --- | --- |

(54)

Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:

a)

Lag nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002).

| b) | Arabrepubliken Egyptens presidentdekret om lag nr 27/2015 om ändring av vissa bestämmelser i lagen om särskilda ekonomiska zoner utfärdad genom lag nr 83/2002 (lag nr 27/2015). |
| --- | --- |

b)

Arabrepubliken Egyptens presidentdekret om lag nr 27/2015 om ändring av vissa bestämmelser i lagen om särskilda ekonomiska zoner utfärdad genom lag nr 83/2002 (lag nr 27/2015).

| c) | Investeringslag genomförd genom lag nr 72 från 2017. |
| --- | --- |

c)

Investeringslag genomförd genom lag nr 72 från 2017.

| d) | Premiärministerns utkast till resolution nr (2310) från 2017 om utfärdande av genomförandebestämmelser för investeringslagen utfärdad genom lag nr 72 från 2017. |
| --- | --- |

d)

Premiärministerns utkast till resolution nr (2310) från 2017 om utfärdande av genomförandebestämmelser för investeringslagen utfärdad genom lag nr 72 från 2017.

| e) | Momslag genomförd genom lag nr 67 från 2016. |
| --- | --- |

e)

Momslag genomförd genom lag nr 67 från 2016.

| f) | Genomförandebestämmelser för momslagen, finansministeriets dekret nr 66/2017. |
| --- | --- |

f)

Genomförandebestämmelser för momslagen, finansministeriets dekret nr 66/2017.

3.3.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (55) | Enligt artikel 22 i lag nr 83/2002, ändrad genom lag nr 27/2015, ingår SC-zonen i ett separat tullområde i kraft av ett dekret utfärdat av finansministern. Detta separata tullområde står under tillsyn av en övertullkommitté, som inrättats av ordföranden för myndigheten för zonen. |
| --- | --- |

(55)

Enligt artikel 22 i lag nr 83/2002, ändrad genom lag nr 27/2015, ingår SC-zonen i ett separat tullområde i kraft av ett dekret utfärdat av finansministern. Detta separata tullområde står under tillsyn av en övertullkommitté, som inrättats av ordföranden för myndigheten för zonen.

| (56) | Vidare ska, enligt artikel 42 i lag nr 83/2002, utrustning, verktyg eller redskap som importeras vara befriade från skatter och tullar om de går till varor eller tjänster som produceras för den licensierade verksamheten inom SC-zonen. Å andra sidan, eftersom SC-zonen inte bara är en exportzon, måste alla skatter och tullar betalas för samtliga produkter som släpps ut på den inhemska marknaden utanför den zonen. |
| --- | --- |

(56)

Vidare ska, enligt artikel 42 i lag nr 83/2002, utrustning, verktyg eller redskap som importeras vara befriade från skatter och tullar om de går till varor eller tjänster som produceras för den licensierade verksamheten inom SC-zonen. Å andra sidan, eftersom SC-zonen inte bara är en exportzon, måste alla skatter och tullar betalas för samtliga produkter som släpps ut på den inhemska marknaden utanför den zonen.

| (57) | Slutligen betalar företag som är belägna utanför SC-zonen, i enlighet med relevanta lagar, momsen för import i förskott och räknar av den mot momsen på inhemsk försäljning eller så återbetalas den när de färdiga varorna i förekommande fall exporteras. |
| --- | --- |

(57)

Slutligen betalar företag som är belägna utanför SC-zonen, i enlighet med relevanta lagar, momsen för import i förskott och räknar av den mot momsen på inhemsk försäljning eller så återbetalas den när de färdiga varorna i förekommande fall exporteras.

| (58) | När det gäller företag som är belägna i SC-zonen debiteras till en början inte moms för import, i enlighet med en överenskommelse i denna fråga mellan finansministeriet och den allmänna myndigheten för SC-zonen. |
| --- | --- |

(58)

När det gäller företag som är belägna i SC-zonen debiteras till en början inte moms för import, i enlighet med en överenskommelse i denna fråga mellan finansministeriet och den allmänna myndigheten för SC-zonen.

| (59) | Kommissionen konstaterade att Jushi Egypts moms och importtullar på importerad utrustning i praktiken inte betalats sedan 2017 och under hela undersökningsperioden. Före 2017 betalade företaget sina importtullar och moms/allmän omsättningsskatt (9) på importerad utrustning, eftersom företaget ännu inte hade anslutit sig till SC-zonen. Genom att företaget 2017 valde att ansluta sig till SC-zonens skatte- och förvaltningsordning åtnjuter Jushi Egypt emellertid fördelaktig skattemässig behandling inom zonen, bland annat befrielse från moms och tullar. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen konstaterade att Jushi Egypts moms och importtullar på importerad utrustning i praktiken inte betalats sedan 2017 och under hela undersökningsperioden. Före 2017 betalade företaget sina importtullar och moms/allmän omsättningsskatt (9) på importerad utrustning, eftersom företaget ännu inte hade anslutit sig till SC-zonen. Genom att företaget 2017 valde att ansluta sig till SC-zonens skatte- och förvaltningsordning åtnjuter Jushi Egypt emellertid fördelaktig skattemässig behandling inom zonen, bland annat befrielse från moms och tullar.

9

| (60) | Som allmän regel i Egypten bör företag som köper in maskiner som omfattas av momssatsen på 5 % använda dessa belopp som ett tillgodohavande mot framtida betalningar (10). Om kreditsaldot bibehålls under mer än sex på varandra följande beskattningsperioder (månader), vilket är fallet för företag som huvudsakligen ägnar sig åt export och som inte kan avräkna ingående moms som ett tillgodohavande mot framtida betalningar, ska dock den registrerade personen lämna in en skriftlig ansökan som visar kreditsaldot. Den egyptiska skattemyndigheten bör kontrollera att saldot och återbetalningen är korrekta inom 45 dagar från den dag då ansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(60)

Som allmän regel i Egypten bör företag som köper in maskiner som omfattas av momssatsen på 5 % använda dessa belopp som ett tillgodohavande mot framtida betalningar (10). Om kreditsaldot bibehålls under mer än sex på varandra följande beskattningsperioder (månader), vilket är fallet för företag som huvudsakligen ägnar sig åt export och som inte kan avräkna ingående moms som ett tillgodohavande mot framtida betalningar, ska dock den registrerade personen lämna in en skriftlig ansökan som visar kreditsaldot. Den egyptiska skattemyndigheten bör kontrollera att saldot och återbetalningen är korrekta inom 45 dagar från den dag då ansökan lämnades in.

10

| (61) | Undersökningen visade dock att de egyptiska myndigheterna i praktiken inte återbetalar den moms som betalats i förskott, vilket innebär att skatten utgör en faktisk kostnad för sådana företag. En analys av Jushi Egypts tillgodohavanden när det gäller allmän omsättningsskatt/moms enligt årsredovisningarna för 2016–2018 visade att de belopp som de egyptiska myndigheterna skulle betala till Jushi Egypt fortfarande inte hade betalats ut efter flera år (11), och företaget bekräftade att man inte förväntade sig att erhålla återbetalningarna (12). |
| --- | --- |

(61)

Undersökningen visade dock att de egyptiska myndigheterna i praktiken inte återbetalar den moms som betalats i förskott, vilket innebär att skatten utgör en faktisk kostnad för sådana företag. En analys av Jushi Egypts tillgodohavanden när det gäller allmän omsättningsskatt/moms enligt årsredovisningarna för 2016–2018 visade att de belopp som de egyptiska myndigheterna skulle betala till Jushi Egypt fortfarande inte hade betalats ut efter flera år (11), och företaget bekräftade att man inte förväntade sig att erhålla återbetalningarna (12).

11

12

| (62) | Det bör också beaktas att eftersom utrustning som används vid tillverkningen av produkter, bland annat den undersökta produkten, med största sannolikhet under hela sin livslängd kommer att användas inom Egyptens territorium utan att återexporteras eller säljas på den inhemska marknaden, finns det ingen anledning att bevilja befrielse från tullar eller moms på inköpen, förutom för att gynna de företag som är belägna i SC-zonen. Detta utgör därför uteblivna intäkter i form av tullar och moms som inte behöver betalas utan motivering, eftersom denna utrustning används för lokal tillverkning av den undersökta produkten för vilken tull och moms normalt sett ska betalas av tillverkare som är belägna utanför SC-zonen. |
| --- | --- |

(62)

Det bör också beaktas att eftersom utrustning som används vid tillverkningen av produkter, bland annat den undersökta produkten, med största sannolikhet under hela sin livslängd kommer att användas inom Egyptens territorium utan att återexporteras eller säljas på den inhemska marknaden, finns det ingen anledning att bevilja befrielse från tullar eller moms på inköpen, förutom för att gynna de företag som är belägna i SC-zonen. Detta utgör därför uteblivna intäkter i form av tullar och moms som inte behöver betalas utan motivering, eftersom denna utrustning används för lokal tillverkning av den undersökta produkten för vilken tull och moms normalt sett ska betalas av tillverkare som är belägna utanför SC-zonen.

| (63) | Eftersom Jushi Egypt 2017 kom att omfattas av förmånsbehandlingen inom den rättsliga ordningen för SC-zonen fick företaget således i praktiken momsbefrielse vid import av maskiner. Denna befrielse utgör en utebliven intäkt eftersom det, såsom anges i föregående punkter, i princip inte finns något som visar att de egyptiska myndigheterna ersatt Jushi Egypt för den moms som tidigare betalats på maskiner, trots att momsen i slutändan borde återbetalas. Den tillgängliga bevisningen visade att Jushi Egypt inte erhållit dessa återbetalningar när företaget var beläget utanför området. |
| --- | --- |

(63)

Eftersom Jushi Egypt 2017 kom att omfattas av förmånsbehandlingen inom den rättsliga ordningen för SC-zonen fick företaget således i praktiken momsbefrielse vid import av maskiner. Denna befrielse utgör en utebliven intäkt eftersom det, såsom anges i föregående punkter, i princip inte finns något som visar att de egyptiska myndigheterna ersatt Jushi Egypt för den moms som tidigare betalats på maskiner, trots att momsen i slutändan borde återbetalas. Den tillgängliga bevisningen visade att Jushi Egypt inte erhållit dessa återbetalningar när företaget var beläget utanför området.

| (64) | Företag i SC-zonen, som inte behöver betala moms i förskott, ges en faktisk momsbefrielse, vilket innebär att de slipper en faktisk kostnad och dessutom slipper den administrativa bördan att behöva begära momsåterbetalning eller avräkna momstillgodohavanden. Samma slutsats är ännu tydligare när det gäller befrielsen från betalning av importtullar på importerad utrustning. |
| --- | --- |

(64)

Företag i SC-zonen, som inte behöver betala moms i förskott, ges en faktisk momsbefrielse, vilket innebär att de slipper en faktisk kostnad och dessutom slipper den administrativa bördan att behöva begära momsåterbetalning eller avräkna momstillgodohavanden. Samma slutsats är ännu tydligare när det gäller befrielsen från betalning av importtullar på importerad utrustning.

3.3.3   Slutsats

Slutsats

| (65) | Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att detta program ger ett finansiellt bidrag i form av intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna, eftersom de berörda företagen befrias från betalning av moms och/eller avgifter som normalt sett skulle tas ut. Det medför också en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom de befinner sig i en bättre finansiell situation än de skulle ha gjort utan ordningen. Utan ordningen skulle de i praktiken ha betalat moms och importtullar vid import av utrustningen. |
| --- | --- |

(65)

Mot denna bakgrund drog kommissionen preliminärt slutsatsen att detta program ger ett finansiellt bidrag i form av intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna, eftersom de berörda företagen befrias från betalning av moms och/eller avgifter som normalt sett skulle tas ut. Det medför också en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, eftersom de befinner sig i en bättre finansiell situation än de skulle ha gjort utan ordningen. Utan ordningen skulle de i praktiken ha betalat moms och importtullar vid import av utrustningen.

| (66) | Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom det inte är allmänt tillämpligt i Egypten utan endast är tillämpligt på företag som är belägna i särskilda ekonomiska zoner, såsom SC-zonen. Den lagstiftning enligt vilken den beviljande myndigheten verkar innebär att tillgången begränsas till företag som är belägna inom sådana särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

(66)

Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom det inte är allmänt tillämpligt i Egypten utan endast är tillämpligt på företag som är belägna i särskilda ekonomiska zoner, såsom SC-zonen. Den lagstiftning enligt vilken den beviljande myndigheten verkar innebär att tillgången begränsas till företag som är belägna inom sådana särskilda ekonomiska zoner.

3.3.4   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (67) | Storleken på denna utjämningsbara subvention beräknas i form av den förmån som mottagaren konstaterats få under undersökningsperioden. Den förmån som mottagaren fått anses vara följande:






  a) | Tullbefrielsen för den importerade utrustning som köpts sedan 2017. För att säkerställa att det utjämningsbara beloppet endast omfattade undersökningsperioden avskrevs den mottagna förmånen över utrustningens livslängd i enlighet med företagets normala redovisningsförfaranden, med undantag för en av tillgångskategorierna, där avskrivningstiden anpassades för att bättre återspegla den faktiska livslängden, vilket kontrollerats av kommissionens avdelningar. |
| --- | --- | --- |

(67)

Storleken på denna utjämningsbara subvention beräknas i form av den förmån som mottagaren konstaterats få under undersökningsperioden. Den förmån som mottagaren fått anses vara följande:

a)

Tullbefrielsen för den importerade utrustning som köpts sedan 2017. För att säkerställa att det utjämningsbara beloppet endast omfattade undersökningsperioden avskrevs den mottagna förmånen över utrustningens livslängd i enlighet med företagets normala redovisningsförfaranden, med undantag för en av tillgångskategorierna, där avskrivningstiden anpassades för att bättre återspegla den faktiska livslängden, vilket kontrollerats av kommissionens avdelningar.

| b) | När det gäller uteblivna intäkter i form av faktisk momsbefrielse beräknades förmånen i form av hela det momsbelopp som normalt sett skulle betalas, men som inte betalades under undersökningsperioden, för inköp av importerad utrustning (under undersökningsperioden). |
| --- | --- |

b)

När det gäller uteblivna intäkter i form av faktisk momsbefrielse beräknades förmånen i form av hela det momsbelopp som normalt sett skulle betalas, men som inte betalades under undersökningsperioden, för inköp av importerad utrustning (under undersökningsperioden).

| (68) | Storleken på denna typ av subvention under undersökningsperioden fastställdes preliminärt till 0,78 % för den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(68)

Storleken på denna typ av subvention under undersökningsperioden fastställdes preliminärt till 0,78 % för den exporterande tillverkaren.

3.4   Momsbefrielse och importtullavdrag för importerat material

Momsbefrielse och importtullavdrag för importerat material

| (69) | Enligt lag nr 83/2002 får enheter som bedriver verksamhet i en särskild ekonomisk zon importera material utan att betala tullar, omsättningsskatter eller andra skatter eller avgifter som annars skulle betalas, om dessa importerade material återexporteras som sådana eller bearbetas till en produkt i ett senare led, som sedan exporteras. |
| --- | --- |

(69)

Enligt lag nr 83/2002 får enheter som bedriver verksamhet i en särskild ekonomisk zon importera material utan att betala tullar, omsättningsskatter eller andra skatter eller avgifter som annars skulle betalas, om dessa importerade material återexporteras som sådana eller bearbetas till en produkt i ett senare led, som sedan exporteras.

3.4.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (70) | Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:






  — | Lag nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002). |
| --- | --- | --- |

(70)

Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:

—

Lag nr 83/2002 om särskilda ekonomiska zoner (lag nr 83/2002).

| — | Premiärministerns dekret nr 1625 från 2002 om utfärdande av genomförandebestämmelser för lagen om särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

—

Premiärministerns dekret nr 1625 från 2002 om utfärdande av genomförandebestämmelser för lagen om särskilda ekonomiska zoner.

| — | Arabrepubliken Egyptens presidentdekret om lag nr 27/2015 om ändring av vissa bestämmelser i lagen om särskilda ekonomiska zoner utfärdad genom lag nr 83/2002 (lag nr 27/2015). |
| --- | --- |

—

Arabrepubliken Egyptens presidentdekret om lag nr 27/2015 om ändring av vissa bestämmelser i lagen om särskilda ekonomiska zoner utfärdad genom lag nr 83/2002 (lag nr 27/2015).

| — | Investeringslag genomförd genom lag nr 72 från 2017. |
| --- | --- |

—

Investeringslag genomförd genom lag nr 72 från 2017.

| — | Premiärministerns utkast till resolution nr (2310) från 2017 om utfärdande av genomförandebestämmelser för investeringslagen utfärdad genom lag nr 72 från 2017. |
| --- | --- |

—

Premiärministerns utkast till resolution nr (2310) från 2017 om utfärdande av genomförandebestämmelser för investeringslagen utfärdad genom lag nr 72 från 2017.

| — | Momslag genomförd genom lag nr 67 från 2016. |
| --- | --- |

—

Momslag genomförd genom lag nr 67 från 2016.

| — | Genomförandebestämmelser för momslagen, finansministeriets dekret nr 66/2017. |
| --- | --- |

—

Genomförandebestämmelser för momslagen, finansministeriets dekret nr 66/2017.

3.4.2   Undersökningsresultat

Undersökningsresultat

| (71) | Såsom nämns i skäl 46 ingår SC-zonen i ett separat tullområde. Enligt artikel 42 i lag nr 83/2002 ska råvaror, insatsvaror, reservdelar och annat material eller andra komponenter som importeras från utlandet vara befriade från skatter och tullar om de går till produktion av varor eller tjänster för den licensierade verksamheten inom SC-zonen. Å andra sidan måste alla skatter och tullar betalas för samtliga produkter som släpps ut på den inhemska marknaden utanför den zonen. |
| --- | --- |

(71)

Såsom nämns i skäl 46 ingår SC-zonen i ett separat tullområde. Enligt artikel 42 i lag nr 83/2002 ska råvaror, insatsvaror, reservdelar och annat material eller andra komponenter som importeras från utlandet vara befriade från skatter och tullar om de går till produktion av varor eller tjänster för den licensierade verksamheten inom SC-zonen. Å andra sidan måste alla skatter och tullar betalas för samtliga produkter som släpps ut på den inhemska marknaden utanför den zonen.

| (72) | Under undersökningen konstaterade kommissionen att Jushi Egypt, i enlighet med bestämmelserna i ovannämnda artikel i lag nr 83/2002, hade beviljats undantag från moms och importtullar vid import av insatsvaror som används vid tillverkningen av färdiga varor som exporteras (och i synnerhet när det gäller den berörda produkten). |
| --- | --- |

(72)

Under undersökningen konstaterade kommissionen att Jushi Egypt, i enlighet med bestämmelserna i ovannämnda artikel i lag nr 83/2002, hade beviljats undantag från moms och importtullar vid import av insatsvaror som används vid tillverkningen av färdiga varor som exporteras (och i synnerhet när det gäller den berörda produkten).

| (73) | När det gäller undantaget från importtullar verkar en sådan struktur motsvara det tullrestitutionssystem som beskrivs i led i) i bilaga I till grundförordningen. Enligt led i) i bilaga I kan restitutionssystem som tillåter substitution utgöra en exportsubvention om de leder till alltför stor restitution av de importavgifter som ursprungligen tagits ut på de importerade insatsvaror för vilka restitution begärs. |
| --- | --- |

(73)

När det gäller undantaget från importtullar verkar en sådan struktur motsvara det tullrestitutionssystem som beskrivs i led i) i bilaga I till grundförordningen. Enligt led i) i bilaga I kan restitutionssystem som tillåter substitution utgöra en exportsubvention om de leder till alltför stor restitution av de importavgifter som ursprungligen tagits ut på de importerade insatsvaror för vilka restitution begärs.

| (74) | För att fastställa om det förekom en sådan alltför stor eftergift, i enlighet med punkt II i bilaga III till grundförordningen, begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de egyptiska myndigheterna om tullrestitutionssystemet i allmänhet, och mer specifikt om förekomsten och den faktiska tillämpningen av tillhörande övervaknings- och kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

(74)

För att fastställa om det förekom en sådan alltför stor eftergift, i enlighet med punkt II i bilaga III till grundförordningen, begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de egyptiska myndigheterna om tullrestitutionssystemet i allmänhet, och mer specifikt om förekomsten och den faktiska tillämpningen av tillhörande övervaknings- och kontrollförfaranden.

| (75) | Att döma av de uppgifter som ursprungligen erhölls föreföll det som om myndigheterna hade infört en rättslig ram för övervakning av tullrestitutionssystemet, som i tillämpliga fall omfattade återbetalningen av erlagda importtullar. Under kontrollbesöken hos Jushi Egypt konstaterades dock att denna ram i praktiken inte tillämpades på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

(75)

Att döma av de uppgifter som ursprungligen erhölls föreföll det som om myndigheterna hade infört en rättslig ram för övervakning av tullrestitutionssystemet, som i tillämpliga fall omfattade återbetalningen av erlagda importtullar. Under kontrollbesöken hos Jushi Egypt konstaterades dock att denna ram i praktiken inte tillämpades på ett ändamålsenligt sätt.

| (76) | Jushi Egypt betalade inte importtull (eller moms) på några inköp av material under undersökningsperioden, oavsett om materialet användes för färdiga varor för inhemsk försäljning eller färdiga varor för export. Normalt måste en deposition göras på ett spärrat konto hos tullmyndigheterna, från vilket tull kan betalas periodiskt. Under undersökningsperioden gjordes dock ingen deposition, och myndigheterna inkasserade inte några belopp. |
| --- | --- |

(76)

Jushi Egypt betalade inte importtull (eller moms) på några inköp av material under undersökningsperioden, oavsett om materialet användes för färdiga varor för inhemsk försäljning eller färdiga varor för export. Normalt måste en deposition göras på ett spärrat konto hos tullmyndigheterna, från vilket tull kan betalas periodiskt. Under undersökningsperioden gjordes dock ingen deposition, och myndigheterna inkasserade inte några belopp.

| (77) | Efter undersökningsperioden betalade Jushi Egypt in ett mindre belopp till de egyptiska myndigheterna, vilket påstods täcka den alltför stora tulleftergiften för inhemsk försäljning. Det fanns dock inget som visade att denna betalning faktiskt avsåg en alltför stor eftergift för inhemsk försäljning eller avsåg sådan försäljning under undersökningsperioden. Det förelåg dock också bevisning för att Jushi Egypt erhöll återbetalning av importtullar som betalats under tidigare perioder, innan företaget beviljades ett undantag för importtullar. |
| --- | --- |

(77)

Efter undersökningsperioden betalade Jushi Egypt in ett mindre belopp till de egyptiska myndigheterna, vilket påstods täcka den alltför stora tulleftergiften för inhemsk försäljning. Det fanns dock inget som visade att denna betalning faktiskt avsåg en alltför stor eftergift för inhemsk försäljning eller avsåg sådan försäljning under undersökningsperioden. Det förelåg dock också bevisning för att Jushi Egypt erhöll återbetalning av importtullar som betalats under tidigare perioder, innan företaget beviljades ett undantag för importtullar.

| (78) | Efter ytterligare diskussioner med de egyptiska myndigheterna inkom ytterligare uppgifter som visade att övervaknings- och kontrollramen för uppbörd av tullar i SC-zonen fortfarande höll på att inrättas under undersökningsperioden. Exempelvis inrättades kommittén för justering av importtullsbalanser först 2019 enligt dekret nr 158 från chefen för tullmyndigheten, en tullkontrollkommitté höll fortfarande på att inrättas under 2019, och genomförandeförfaranden hade ännu inte införts. Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att det inte införts något egentligt och ändamålsenligt tullrestitutionssystem. |
| --- | --- |

(78)

Efter ytterligare diskussioner med de egyptiska myndigheterna inkom ytterligare uppgifter som visade att övervaknings- och kontrollramen för uppbörd av tullar i SC-zonen fortfarande höll på att inrättas under undersökningsperioden. Exempelvis inrättades kommittén för justering av importtullsbalanser först 2019 enligt dekret nr 158 från chefen för tullmyndigheten, en tullkontrollkommitté höll fortfarande på att inrättas under 2019, och genomförandeförfaranden hade ännu inte införts. Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att det inte införts något egentligt och ändamålsenligt tullrestitutionssystem.

| (79) | Såsom anges i skäl 50 betalas dessutom momsen på importerade varor inte i förskott i SC-zonen. Skattemyndigheterna förbehåller sig endast rätten att kräva momsen i efterhand. |
| --- | --- |

(79)

Såsom anges i skäl 50 betalas dessutom momsen på importerade varor inte i förskott i SC-zonen. Skattemyndigheterna förbehåller sig endast rätten att kräva momsen i efterhand.

| (80) | Undersökningen visade också att för vissa insatsvaror som Jushi Egypt använde i tillverkningsprocessen och som kom från leverantörer baserade i Egypten, togs den normala momssatsen ut, trots att företaget var baserat i den särskilda zon där moms normalt sett inte betalas. Dessa transaktioner gav upphov till ett momstillgodohavande för Jushi Egypt. Omvänt betalades inte inhemsk moms vid försäljning av insatsvaror mellan företag belägna inom den särskilda zonen, oavsett om de varor som tillverkats med sådana insatsvaror skulle exporteras eller säljas på den inhemska marknaden. Jushi Egypt kunde inte visa vilka insatsvaror (inhemska eller importerade) som använts eller förbrukats i produkter som exporterats eller sålts på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(80)

Undersökningen visade också att för vissa insatsvaror som Jushi Egypt använde i tillverkningsprocessen och som kom från leverantörer baserade i Egypten, togs den normala momssatsen ut, trots att företaget var baserat i den särskilda zon där moms normalt sett inte betalas. Dessa transaktioner gav upphov till ett momstillgodohavande för Jushi Egypt. Omvänt betalades inte inhemsk moms vid försäljning av insatsvaror mellan företag belägna inom den särskilda zonen, oavsett om de varor som tillverkats med sådana insatsvaror skulle exporteras eller säljas på den inhemska marknaden. Jushi Egypt kunde inte visa vilka insatsvaror (inhemska eller importerade) som använts eller förbrukats i produkter som exporterats eller sålts på hemmamarknaden.

| (81) | Alla dessa förhållanden visar att denna särskilda zon inte är en klassisk exportbearbetningszon och att den också är annorlunda jämfört med andra särskilda frizoner i Egypten. Det rör sig om en särskild hybridzon, med särdrag som skiljer den från andra zoner. De lagar och andra författningar som är tillämpliga verkar i praktiken inte tillämpas i zonen, och kommissionen grundade därför preliminärt sina undersökningsresultat på hur verksamheten i zonen fungerar i praktiken. |
| --- | --- |

(81)

Alla dessa förhållanden visar att denna särskilda zon inte är en klassisk exportbearbetningszon och att den också är annorlunda jämfört med andra särskilda frizoner i Egypten. Det rör sig om en särskild hybridzon, med särdrag som skiljer den från andra zoner. De lagar och andra författningar som är tillämpliga verkar i praktiken inte tillämpas i zonen, och kommissionen grundade därför preliminärt sina undersökningsresultat på hur verksamheten i zonen fungerar i praktiken.

| (82) | Dessutom är det viktigt att avsaknaden av administrativa myndigheter med ansvar för administration, kontroll och tillsyn av skatteordningen och alla skattskyldigheter som gäller inom den särskilda skatteordningen inom zonen, gör denna zon till ett unikt område där de etablerade företagen helt fritt kan välja att följa eller inte följa skattebestämmelserna utan några som helst konsekvenser. Mot bakgrund av de särskilda förhållandena i denna zon liksom de tillgängliga uppgifterna, beslutade kommissionen därför preliminärt att betrakta momsbefrielsen för importerade insatsvaror som en faktisk befrielse från att betala sådan moms, oavsett om insatsvarorna senare ingår i färdiga produkter som exporteras eller i produkter som säljs på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(82)

Dessutom är det viktigt att avsaknaden av administrativa myndigheter med ansvar för administration, kontroll och tillsyn av skatteordningen och alla skattskyldigheter som gäller inom den särskilda skatteordningen inom zonen, gör denna zon till ett unikt område där de etablerade företagen helt fritt kan välja att följa eller inte följa skattebestämmelserna utan några som helst konsekvenser. Mot bakgrund av de särskilda förhållandena i denna zon liksom de tillgängliga uppgifterna, beslutade kommissionen därför preliminärt att betrakta momsbefrielsen för importerade insatsvaror som en faktisk befrielse från att betala sådan moms, oavsett om insatsvarorna senare ingår i färdiga produkter som exporteras eller i produkter som säljs på den inhemska marknaden.

3.4.3   Slutsats

Slutsats

| (83) | Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att de egyptiska myndigheternas övervakningssystem för tullrestitution inte tillämpades på ett ändamålsenligt sätt och inte kan betraktas som ett sådant system, av alla de skäl som anges i föregående avsnitt och som sammanfattas i skäl 73. Såsom förklaras i skälen 68 och 70 visade undersökningen att de egyptiska myndigheterna inte ens hade inrättat någon myndighet med ansvar för förvaltning och tillsyn av skattskyldigheterna för enheter som är belägna i zonen, bland annat när det gäller tullar och moms som ska betalas på importerat material. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att de egyptiska myndigheternas övervakningssystem för tullrestitution inte tillämpades på ett ändamålsenligt sätt och inte kan betraktas som ett sådant system, av alla de skäl som anges i föregående avsnitt och som sammanfattas i skäl 73. Såsom förklaras i skälen 68 och 70 visade undersökningen att de egyptiska myndigheterna inte ens hade inrättat någon myndighet med ansvar för förvaltning och tillsyn av skattskyldigheterna för enheter som är belägna i zonen, bland annat när det gäller tullar och moms som ska betalas på importerat material.

| (84) | Kommissionen konstaterade vidare att det tullrestitutionssystem som sägs tillämpas för insatsvaror som används i exporterade färdiga varor leder till intäkter som inte drivs in. Detta utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, eftersom det leder till en alltför stor restitution av de importavgifter som ursprungligen tagits ut för de importerade insatsvaror för vilka restitution begärs. De egyptiska myndigheterna gjorde inte heller någon ytterligare prövning av de aktuella transaktionerna. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen konstaterade vidare att det tullrestitutionssystem som sägs tillämpas för insatsvaror som används i exporterade färdiga varor leder till intäkter som inte drivs in. Detta utgör en utjämningsbar subvention i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, eftersom det leder till en alltför stor restitution av de importavgifter som ursprungligen tagits ut för de importerade insatsvaror för vilka restitution begärs. De egyptiska myndigheterna gjorde inte heller någon ytterligare prövning av de aktuella transaktionerna.

| (85) | Dessa alltför stora eftergifter är också selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom de inte är allmänt tillämpliga i Egypten utan endast är tillämpliga på företag som är belägna i SC-zonen. |
| --- | --- |

(85)

Dessa alltför stora eftergifter är också selektiva i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom de inte är allmänt tillämpliga i Egypten utan endast är tillämpliga på företag som är belägna i SC-zonen.

| (86) | Den faktiska momsbefrielsen för importerat material utgör dessutom ett finansiellt bidrag i form av intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna, eftersom de berörda företagen befrias från betalning av moms som normalt sett skulle betalas. Detta medför också en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar momsbefrielsen till företag som är belägna i SC-zonen. |
| --- | --- |

(86)

Den faktiska momsbefrielsen för importerat material utgör dessutom ett finansiellt bidrag i form av intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna, eftersom de berörda företagen befrias från betalning av moms som normalt sett skulle betalas. Detta medför också en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen. Programmet är selektivt i den mening som avses i artikel 4.2 a i grundförordningen, eftersom lagstiftningen begränsar momsbefrielsen till företag som är belägna i SC-zonen.

3.4.4   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (87) | Denna utjämningsbara subventionens storlek beräknas i form av den förmån som mottagarna konstaterats få under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(87)

Denna utjämningsbara subventionens storlek beräknas i form av den förmån som mottagarna konstaterats få under undersökningsperioden.

| (88) | När det gäller importtullar anses förmånen för mottagaren vara skillnaden mellan det importtullbelopp som skulle betalas under undersökningsperioden och det faktiska importtullbelopp som betalades under den perioden. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller importtullar anses förmånen för mottagaren vara skillnaden mellan det importtullbelopp som skulle betalas under undersökningsperioden och det faktiska importtullbelopp som betalades under den perioden.

| (89) | För att fastställa hur stora importtullar som skulle betalas ansåg kommissionen att den genomsnittliga förbrukningskvoten för alla typer av färdiga varor är densamma, eftersom de alla hör till samma allmänna produktkategori. Kommissionen fastställde förbrukningskvoten på grundval av den exporterande tillverkarens bokföring. Därefter fastställde den, för det första, den kvantitet material som importerades under undersökningsperioden. För det andra beräknades förhållandet mellan den inhemska försäljningen och Jushi Egypts totala försäljning. För det tredje tillämpade kommissionen denna inhemska försäljningskvot på den totala volymen importerade material och fastställde den kvantitet importerade material för vilken importtullar skulle betalas. |
| --- | --- |

(89)

För att fastställa hur stora importtullar som skulle betalas ansåg kommissionen att den genomsnittliga förbrukningskvoten för alla typer av färdiga varor är densamma, eftersom de alla hör till samma allmänna produktkategori. Kommissionen fastställde förbrukningskvoten på grundval av den exporterande tillverkarens bokföring. Därefter fastställde den, för det första, den kvantitet material som importerades under undersökningsperioden. För det andra beräknades förhållandet mellan den inhemska försäljningen och Jushi Egypts totala försäljning. För det tredje tillämpade kommissionen denna inhemska försäljningskvot på den totala volymen importerade material och fastställde den kvantitet importerade material för vilken importtullar skulle betalas.

| (90) | För att fastställa förmånsbeloppet beräknade kommissionen slutligen det importtullbelopp som skulle betalas för de kvantiteter material som använts för tillverkningen av varor som sålts på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(90)

För att fastställa förmånsbeloppet beräknade kommissionen slutligen det importtullbelopp som skulle betalas för de kvantiteter material som använts för tillverkningen av varor som sålts på den inhemska marknaden.

| (91) | När det gäller uteblivna intäkter i form av faktisk momsbefrielse beräknades förmånen i form av hela det momsbelopp som normalt sett skulle betalas, men som inte betalades under undersökningsperioden, för inköp av importerade insatsvaror. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller uteblivna intäkter i form av faktisk momsbefrielse beräknades förmånen i form av hela det momsbelopp som normalt sett skulle betalas, men som inte betalades under undersökningsperioden, för inköp av importerade insatsvaror.

| (92) | Preliminärt fastställdes storleken på denna typ av subvention under undersökningsperioden till 7,42 % för de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(92)

Preliminärt fastställdes storleken på denna typ av subvention under undersökningsperioden till 7,42 % för de exporterande tillverkarna.

3.5   Inkomstskatt

Inkomstskatt

| (93) | Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:






  — | Lagen om inkomstskatt genomförd genom lag nr 91 från 2005. |
| --- | --- | --- |

(93)

Följande utgör den rättsliga grunden för detta program:

—

Lagen om inkomstskatt genomförd genom lag nr 91 från 2005.

| — | Investeringsministeriets dekret nr 16 från 2017 som för in ett tillägg A (om effekterna av valutakursförändringar) till Egyptens redovisningsstandard nr 13. |
| --- | --- |

—

Investeringsministeriets dekret nr 16 från 2017 som för in ett tillägg A (om effekterna av valutakursförändringar) till Egyptens redovisningsstandard nr 13.

3.5.1   Analys

Analys

| (94) | Jushi Egypt omfattas av den normala inkomstskatten i Egypten på 22,5 %. |
| --- | --- |

(94)

Jushi Egypt omfattas av den normala inkomstskatten i Egypten på 22,5 %.

| (95) | Under 2016 beslutade Egypten att övergå från den fasta växelkursen för det egyptiska pundet till en flytande växelkurs, på grundval av en rekommendation från Internationella valutafonden. Till följd av detta förlorade det egyptiska pundet omkring hälften av sitt värde mot andra större valutor, såsom US-dollarn och euron, på en månad. Med anledning av denna plötsliga valutafluktuation utfärdade de egyptiska myndigheterna en särskild redovisningsstandard samt en särskild skattebestämmelse för hantering av växelkursdifferenser. Således tilläts företag att, på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, i större utsträckning göra avdrag för växelkursdifferenser från sin beskattningsbara inkomst. |
| --- | --- |

(95)

Under 2016 beslutade Egypten att övergå från den fasta växelkursen för det egyptiska pundet till en flytande växelkurs, på grundval av en rekommendation från Internationella valutafonden. Till följd av detta förlorade det egyptiska pundet omkring hälften av sitt värde mot andra större valutor, såsom US-dollarn och euron, på en månad. Med anledning av denna plötsliga valutafluktuation utfärdade de egyptiska myndigheterna en särskild redovisningsstandard samt en särskild skattebestämmelse för hantering av växelkursdifferenser. Således tilläts företag att, på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, i större utsträckning göra avdrag för växelkursdifferenser från sin beskattningsbara inkomst.

| (96) | Denna lagstiftning var allmänt tillämplig på alla företag i Egypten och avsedd att kompensera för de negativa effekterna av devalveringen av den egyptiska valutan, men den skapade i praktiken en betydande förmån för ett begränsat antal företag i Egypten, närmare bestämt företag som är exportinriktade och som nästan uteslutande använder utländska valutor, som US-dollar eller euro, för sina affärer. Denna särskilda kategori av företag drabbades inte av några faktiska förluster på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, men kunde dra nytta av den särskilda redovisningsstandard som utfärdats av de egyptiska myndigheterna för skatteändamål. Till följd av detta förefaller företag som använder en utländsk valuta för sina affärer vara förlustbringande i skattehänseende, även om deras ekonomiska situation kan visa på en god vinst. Däremot har de egyptiska företag som använder egyptiska pund för sina affärer drabbats av faktiska förluster som haft en verklig inverkan på verksamheten, vilket hanterades genom den särskilda skattebestämmelse som utfärdades av de egyptiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(96)

Denna lagstiftning var allmänt tillämplig på alla företag i Egypten och avsedd att kompensera för de negativa effekterna av devalveringen av den egyptiska valutan, men den skapade i praktiken en betydande förmån för ett begränsat antal företag i Egypten, närmare bestämt företag som är exportinriktade och som nästan uteslutande använder utländska valutor, som US-dollar eller euro, för sina affärer. Denna särskilda kategori av företag drabbades inte av några faktiska förluster på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, men kunde dra nytta av den särskilda redovisningsstandard som utfärdats av de egyptiska myndigheterna för skatteändamål. Till följd av detta förefaller företag som använder en utländsk valuta för sina affärer vara förlustbringande i skattehänseende, även om deras ekonomiska situation kan visa på en god vinst. Däremot har de egyptiska företag som använder egyptiska pund för sina affärer drabbats av faktiska förluster som haft en verklig inverkan på verksamheten, vilket hanterades genom den särskilda skattebestämmelse som utfärdades av de egyptiska myndigheterna.

| (97) | Jushi Egypt gynnades i oproportionerligt hög grad av denna åtgärd, eftersom undersökningen visade att företaget nästan uteslutande använder US-dollar eller euro för sina affärer, och att det nästan inte gör några transaktioner i egyptiska pund. Företaget är nästan uteslutande exportinriktat och importerar nästan all sin utrustning liksom en stor del av sitt material, och dess lån är i utländsk valuta. Följaktligen utgörs inte de förluster som har registrerats av Jushi Egypt på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, i synnerhet de stora lånen i utländsk valuta, av faktiska förluster, utan förlusterna utnyttjas endast för skatteändamål för att minska den beskattningsbara inkomsten. |
| --- | --- |

(97)

Jushi Egypt gynnades i oproportionerligt hög grad av denna åtgärd, eftersom undersökningen visade att företaget nästan uteslutande använder US-dollar eller euro för sina affärer, och att det nästan inte gör några transaktioner i egyptiska pund. Företaget är nästan uteslutande exportinriktat och importerar nästan all sin utrustning liksom en stor del av sitt material, och dess lån är i utländsk valuta. Följaktligen utgörs inte de förluster som har registrerats av Jushi Egypt på grund av devalveringen av det egyptiska pundet, i synnerhet de stora lånen i utländsk valuta, av faktiska förluster, utan förlusterna utnyttjas endast för skatteändamål för att minska den beskattningsbara inkomsten.

| (98) | Dessutom var skatteavdraget tänkt att vara en tillfällig åtgärd som endast skulle gälla för transaktioner som påverkades vid tidpunkten för devalveringen. Under undersökningsperioden drog ändå Jushi Egypt av betydande belopp från sina beskattningsbara inkomster till följd av realiserade och orealiserade växelkursdifferenser. Således gick företaget med förlust enligt företagets inkomstdeklarationer, trots att dess redovisning visade en sund och hållbar vinst. |
| --- | --- |

(98)

Dessutom var skatteavdraget tänkt att vara en tillfällig åtgärd som endast skulle gälla för transaktioner som påverkades vid tidpunkten för devalveringen. Under undersökningsperioden drog ändå Jushi Egypt av betydande belopp från sina beskattningsbara inkomster till följd av realiserade och orealiserade växelkursdifferenser. Således gick företaget med förlust enligt företagets inkomstdeklarationer, trots att dess redovisning visade en sund och hållbar vinst.

3.5.2   Slutsats

Slutsats

| (99) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att dessa skatteförmåner utgör intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna och som ger en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(99)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att dessa skatteförmåner utgör intäkter som inte drivs in, i den mening som avses i artikel 3.1 a ii) i grundförordningen, av de egyptiska myndigheterna och som ger en förmån enligt artikel 3.2 i grundförordningen.

| (100) | De är dessutom i praktiken selektiva för den exporterande tillverkaren Jushi Egypt, i den mening som avses i artikel 4.2 c i grundförordningen, eftersom de främst utnyttjas av en begränsad grupp företag som nästan uteslutande använder utländska valutor för sina affärer. |
| --- | --- |

(100)

De är dessutom i praktiken selektiva för den exporterande tillverkaren Jushi Egypt, i den mening som avses i artikel 4.2 c i grundförordningen, eftersom de främst utnyttjas av en begränsad grupp företag som nästan uteslutande använder utländska valutor för sina affärer.

3.5.3   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (101) | Förmånen för Jushi Egypt fastställdes på grundval av uppgifterna i 2018 års inkomstskattedeklaration. För det första fastställdes det belopp som dragits av från den beskattningsbara inkomsten i enlighet med den bestämmelse som nämns i avsnitt 3.5.1. För det andra tillämpades den allmänna skattesatsen på 22,5 % på detta avdrag. Slutligen uttrycktes detta belopp som en procentandel av den totala omsättningen för Jushi Egypt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Förmånen för Jushi Egypt fastställdes på grundval av uppgifterna i 2018 års inkomstskattedeklaration. För det första fastställdes det belopp som dragits av från den beskattningsbara inkomsten i enlighet med den bestämmelse som nämns i avsnitt 3.5.1. För det andra tillämpades den allmänna skattesatsen på 22,5 % på detta avdrag. Slutligen uttrycktes detta belopp som en procentandel av den totala omsättningen för Jushi Egypt under undersökningsperioden.

| (102) | Subventionsbeloppen inom detta program för direkt skatt uppgick till 1,68 % för Jushi Egypt. |
| --- | --- |

(102)

Subventionsbeloppen inom detta program för direkt skatt uppgick till 1,68 % för Jushi Egypt.

3.6   Andra ordningar

Andra ordningar

| (103) | När det gäller alla andra ordningar som anges i skäl 43 fortsätter kommissionen sin undersökning, även mot bakgrund av de ändringar av tillkännagivandet om inledande som avses i skäl 18. |
| --- | --- |

(103)

När det gäller alla andra ordningar som anges i skäl 43 fortsätter kommissionen sin undersökning, även mot bakgrund av de ändringar av tillkännagivandet om inledande som avses i skäl 18.

3.7   Slutsats beträffande subventionering

Slutsats beträffande subventionering

| (104) | Kommissionen beräknade storleken på de utjämningsbara subventionerna för den exporterande tillverkaren i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade dessa siffror för att beräkna det totala subventionsbeloppet för den exporterande tillverkaren under undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som avsåg exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen beräknade storleken på de utjämningsbara subventionerna för den exporterande tillverkaren i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen, separat för varje subvention eller subventionsprogram, och adderade dessa siffror för att beräkna det totala subventionsbeloppet för den exporterande tillverkaren under undersökningsperioden. För att beräkna den totala subventioneringen (se nedan) beräknade kommissionen först den relativa subventioneringen, dvs. subventionen som en procentandel av företagets totala omsättning. Denna procentandel användes därefter för att beräkna den subvention som avsåg exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Därefter beräknades subventionsbeloppet per ton av den berörda produkten som exporterades till unionen under undersökningsperioden, och nedanstående marginaler beräknades som andel av cif-värdet av samma export per ton.

| (105) | Eftersom de egyptiska exporterande tillverkarna var fullt samarbetsvilliga, fastställdes beloppet för ”alla övriga företag” preliminärt till samma belopp som för den enda egyptiska exporterande tillverkaren.

  Tabell 1


  Provisoriska subventionsnivåer







  Företag | Provisoriska subventionsnivåer |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Alla övriga företag | 8,7 % |

(105)

Eftersom de egyptiska exporterande tillverkarna var fullt samarbetsvilliga, fastställdes beloppet för ”alla övriga företag” preliminärt till samma belopp som för den enda egyptiska exporterande tillverkaren.

Tabell 1

Tabell 1

Provisoriska subventionsnivåer

Provisoriska subventionsnivåer

Företag

Provisoriska subventionsnivåer

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Alla övriga företag

8,7 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (106) | Under undersökningsperioden tillverkade sju tillverkare i unionen den likadana produkten. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(106)

Under undersökningsperioden tillverkade sju tillverkare i unionen den likadana produkten. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

| (107) | Såsom anges i skälen 31 och 32 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare, vilka stod för 68 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Såsom anges i skälen 31 och 32 gjorde kommissionen ett urval av unionstillverkare. Urvalet bestod av tre unionstillverkare, vilka stod för 68 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten under undersökningsperioden.

| (108) | Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av glasarmering i unionen under undersökningsperioden till omkring 695 000 ton, på grundval av de uppgifter som samlats in av klaganden och som kontrollerats under undersökningen.

  Tabell 2


  Unionstillverkning | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total unionstillverkning (i ton) | 701 611 | 694 178 | 693 123 | 695 324 |
| Index | 100 | 99 | 99 | 99 |
| Källa: Klaganden. |

(108)

Kommissionen fastställde den totala tillverkningen av glasarmering i unionen under undersökningsperioden till omkring 695 000 ton, på grundval av de uppgifter som samlats in av klaganden och som kontrollerats under undersökningen.

Tabell 2

Tabell 2

Unionstillverkning

Unionstillverkning

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Total unionstillverkning (i ton)

701 611

694 178

693 123

695 324

Index

Index

100

100

99

99

99

99

99

99

Källa: Klaganden.

Källa:

| (109) | Den totala unionstillverkningen var stabil mellan 2016 och slutet av undersökningsperioden, med en något nedåtgående trend. |
| --- | --- |

(109)

Den totala unionstillverkningen var stabil mellan 2016 och slutet av undersökningsperioden, med en något nedåtgående trend.

4.2   Unionsförbrukning

Unionsförbrukning

| (110) | Kommissionen fastställde unionsförbrukningen av glasarmering genom att lägga till unionens import av glasarmering till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fastställde unionsförbrukningen av glasarmering genom att lägga till unionens import av glasarmering till unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden.

| (111) | Unionsförbrukningen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Unionsförbrukning | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total unionsförbrukning (i ton) | 978 454 | 1 045 331 | 1 058 263 | 1 027 982 |
| Index | 100 | 107 | 108 | 105 |
| Källa: Klaganden, Surveillance 2-databasen. |

(111)

Unionsförbrukningen utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Unionsförbrukning

Unionsförbrukning

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Total unionsförbrukning (i ton)

978 454

1 045 331

1 058 263

1 027 982

Index

Index

100

100

107

107

108

108

105

105

Källa: Klaganden, Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (112) | Unionsförbrukningen av glasarmering ökade med 5 % från början av skadeundersökningsperioden till dess slut, men trenden år från år visar att förbrukningen varierade något under hela perioden. |
| --- | --- |

(112)

Unionsförbrukningen av glasarmering ökade med 5 % från början av skadeundersökningsperioden till dess slut, men trenden år från år visar att förbrukningen varierade något under hela perioden.

4.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (113) | Kommissionen fastställde importvolymen och dess marknadsandel på grundval av uppgifter från Surveillance 2-databasen (13). |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen fastställde importvolymen och dess marknadsandel på grundval av uppgifter från Surveillance 2-databasen (13).

13

| (114) | Importen av glasarmering till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Egypten (i ton) | 50 529 | 95 865 | 146 304 | 144 169 |
| Index | 100 | 190 | 290 | 285 |
| Marknadsandel (%) | 5 | 9 | 14 | 14 |
| Källa: Surveillance 2-databasen. |

(114)

Importen av glasarmering till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Importvolym från Egypten (i ton)

50 529

95 865

146 304

144 169

Index

Index

100

100

190

190

290

290

285

285

Marknadsandel (%)

5

9

14

14

Källa: Surveillance 2-databasen.

Källa: Surveillance 2-databasen.

| (115) | Importen av glasarmering från Egypten ökade snabbt mellan 2016 och 2018 (nästan en tredubbling). Marknadsandelen för denna import tredubblades därför också, då förbrukningen ökade med 5 %. |
| --- | --- |

(115)

Importen av glasarmering från Egypten ökade snabbt mellan 2016 och 2018 (nästan en tredubbling). Marknadsandelen för denna import tredubblades därför också, då förbrukningen ökade med 5 %.

4.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (116) | De genomsnittliga importpriserna under skadeundersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpris | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priser på import från Egypten (i euro per ton) | 993 | 918 | 898 | 904 |
| Index | 100 | 92 | 90 | 91 |
| Källa: Surveillance 2-databasen. |

(116)

De genomsnittliga importpriserna under skadeundersökningsperioden utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpris

Importpris

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Priser på import från Egypten (i euro per ton)

993

918

898

904

Index

Index

100

100

92

92

90

90

91

91

Källa: Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (117) | Prisutvecklingen för importen från Egypten var tydligt nedåtgående under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden konstaterades en skillnad på omkring 20 % mellan dessa importpriser och försäljningspriserna i EU (tabell 9). |
| --- | --- |

(117)

Prisutvecklingen för importen från Egypten var tydligt nedåtgående under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden konstaterades en skillnad på omkring 20 % mellan dessa importpriser och försäljningspriserna i EU (tabell 9).

| (118) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  1. | de vägda genomsnittliga priserna per produkttyp för importen från den egyptiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda på cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import och |
| --- | --- | --- |

(118)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

1.

de vägda genomsnittliga priserna per produkttyp för importen från den egyptiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda på cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import och

| 2. | de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för de unionstillverkare som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

de vägda genomsnittliga försäljningspriserna per produkttyp för de unionstillverkare som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden.

| (119) | Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter.

| (120) | Om försäljningen från den egyptiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden skedde genom ett närstående försäljningsföretag baserat i EU fastställdes importpriset på cif-nivån, men detta pris justerades med hänsyn till den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

(120)

Om försäljningen från den egyptiska tillverkaren till den första oberoende kunden på unionsmarknaden skedde genom ett närstående försäljningsföretag baserat i EU fastställdes importpriset på cif-nivån, men detta pris justerades med hänsyn till den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

| (121) | Det var möjligt att göra en jämförelse produkttyp för produkttyp på grund av användningen av ett gemensamt produktkontrollnummer (PCN) för beskrivning av de produkttyper av glasarmering som exporteras till EU från Egypten och som också säljs av de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(121)

Det var möjligt att göra en jämförelse produkttyp för produkttyp på grund av användningen av ett gemensamt produktkontrollnummer (PCN) för beskrivning av de produkttyper av glasarmering som exporteras till EU från Egypten och som också säljs av de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (122) | Beräkningen visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 16 % för importen från Jushi Egypt till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(122)

Beräkningen visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 16 % för importen från Jushi Egypt till unionsmarknaden.

| (123) | Kommissionen konstaterade därför preliminärt att priserna på import från Egypten kraftigt underskred unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen konstaterade därför preliminärt att priserna på import från Egypten kraftigt underskred unionsindustrins priser.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (124) | I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens påverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som kunnat påverka unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

I enlighet med artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens påverkan på unionsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som kunnat påverka unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

| (125) | Såsom anges i skälen 17–20 tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa skadan och den negativa inverkan på försäljningspriserna, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(125)

Såsom anges i skälen 17–20 tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa skadan och den negativa inverkan på försäljningspriserna, de sålda kvantiteterna, marknadsandelen och vinsterna för unionsindustrin.

| (126) | För att fastställa skadan skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifter från klaganden. De mikroekonomiska indikatorerna grundades på uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(126)

För att fastställa skadan skiljde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och uppgifter från klaganden. De mikroekonomiska indikatorerna grundades på uppgifterna i svaren på frågeformuläret från de tillverkare som ingick i urvalet.

| (127) | Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(127)

Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (128) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning. |
| --- | --- |

(128)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, subventionernas storlek och återhämtning från tidigare subventionering eller dumpning.

| (129) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(129)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (130) | Unionens totala tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 759 107 | 760 104 | 753 688 | 751 098 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 92 | 91 | 92 | 93 |
| Källa: Klaganden. |

(130)

Unionens totala tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Tillverkningskapacitet (i ton)

759 107

760 104

753 688

751 098

Index

Index

100

100

100

100

99

99

99

99

Kapacitetsutnyttjande (%)

92

91

92

93

Källa: Klaganden.

Källa:

| (131) | Tillverkningskapaciteten var stabil under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att kapaciteten i första hand är baserad på antalet ugnar som försörjer tillverkningslinjerna och att det är en mycket kapitalintensiv verksamhet att öka kapaciteten. |
| --- | --- |

(131)

Tillverkningskapaciteten var stabil under skadeundersökningsperioden. Detta beror på att kapaciteten i första hand är baserad på antalet ugnar som försörjer tillverkningslinjerna och att det är en mycket kapitalintensiv verksamhet att öka kapaciteten.

| (132) | Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var också högt och stabilt under skadeundersökningsperioden. När en ugn är i drift är det ekonomiskt nödvändigt att hålla ugnen igång utan avbrott. |
| --- | --- |

(132)

Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande var också högt och stabilt under skadeundersökningsperioden. När en ugn är i drift är det ekonomiskt nödvändigt att hålla ugnen igång utan avbrott.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (133) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 622 504 | 651 082 | 609 902 | 594 097 |
| Index | 100 | 105 | 98 | 95 |
| Marknadsandel (%) | 64 | 62 | 58 | 58 |
| Källa: Klaganden, import- och exportstatistik. |

(133)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

622 504

651 082

609 902

594 097

Index

Index

100

100

105

105

98

98

95

95

Marknadsandel (%)

64

62

58

58

Källa: Klaganden, import- och exportstatistik.

Källa:

| (134) | Unionsindustrins försäljning ökade i absoluta tal från 2016 till 2017, men minskade sedan. Den minskade med 5 procentenheter från 2016 till slutet av undersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade från 64 % till 58 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning måste ses mot bakgrund av en ökning av förbrukningen i unionen med 5 % och den ökande importen från Egypten till lägre och sjunkande priser. |
| --- | --- |

(134)

Unionsindustrins försäljning ökade i absoluta tal från 2016 till 2017, men minskade sedan. Den minskade med 5 procentenheter från 2016 till slutet av undersökningsperioden. Unionsindustrins marknadsandel minskade från 64 % till 58 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning måste ses mot bakgrund av en ökning av förbrukningen i unionen med 5 % och den ökande importen från Egypten till lägre och sjunkande priser.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (135) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 620 | 3 636 | 3 661 | 3 686 |
| Index | 100 | 100 | 101 | 102 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 194 | 191 | 189 | 189 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Källa: Klaganden. |

(135)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Antal anställda

3 620

3 636

3 661

3 686

Index

Index

100

100

100

100

101

101

102

102

Produktivitet (i ton per anställd)

194

191

189

189

Index

Index

100

100

99

99

98

98

97

97

Källa: Klaganden.

Källa:

| (136) | Både sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin var stabila under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Både sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin var stabila under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.4   Storleken på utjämningsbara subventioner och återhämtning från tidigare subvention eller dumpning

| (137) | Eftersom kommissionen fortfarande håller på att undersöka vissa av subventionsordningarna är det i detta skede inte möjligt att fastställa den exakta storleken på subventioneringen. Att döma av det subventionsbelopp för vissa ordningar som fastställs ovan och den provisoriska subventionsmarginal som konstaterats kan dock subventioneringen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(137)

Eftersom kommissionen fortfarande håller på att undersöka vissa av subventionsordningarna är det i detta skede inte möjligt att fastställa den exakta storleken på subventioneringen. Att döma av det subventionsbelopp för vissa ordningar som fastställs ovan och den provisoriska subventionsmarginal som konstaterats kan dock subventioneringen inte anses vara försumbar.

| (138) | Det har inte tidigare förekommit subventionering eller dumpning från Egypten, men den enda exporterande tillverkaren i Egypten är en del av ett företag som redan har konstaterats bedriva dumpning (och erhålla subventioner) i ett annat land (Kina). Jushi Group meddelade att man skulle bygga en fabrik i Egypten för att tillverka glasarmering för försäljning till EU-marknaden för att slippa betala de antidumpnings- och utjämningstullar som införts på dess export av glasarmering från Kina till EU. De uppgifter som anges ovan visar att importen från Egypten till låga priser började komma in på unionsmarknaden när anläggningen tagits i drift och att importen ökade snabbt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Det har inte tidigare förekommit subventionering eller dumpning från Egypten, men den enda exporterande tillverkaren i Egypten är en del av ett företag som redan har konstaterats bedriva dumpning (och erhålla subventioner) i ett annat land (Kina). Jushi Group meddelade att man skulle bygga en fabrik i Egypten för att tillverka glasarmering för försäljning till EU-marknaden för att slippa betala de antidumpnings- och utjämningstullar som införts på dess export av glasarmering från Kina till EU. De uppgifter som anges ovan visar att importen från Egypten till låga priser började komma in på unionsmarknaden när anläggningen tagits i drift och att importen ökade snabbt under skadeundersökningsperioden.

| (139) | Det förväntas således att Jushi Egypt använder sig av och kommer att använda sig av samma praxis som Jushi Group i Kina. |
| --- | --- |

(139)

Det förväntas således att Jushi Egypt använder sig av och kommer att använda sig av samma praxis som Jushi Group i Kina.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priser

| (140) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser i unionen | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (i euro/ton) | 1 167 | 1 123 | 1 139 | 1 136 |
| Index | 100 | 96 | 98 | 97 |
| Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton) | 1 035 | 1 027 | 1 086 | 1 107 |
| Index | 100 | 99 | 105 | 107 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(140)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för unionstillverkarna i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden (i euro/ton)

1 167

1 123

1 139

1 136

Index

Index

100

100

96

96

98

98

97

97

Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

1 035

1 027

1 086

1 107

Index

Index

100

100

99

99

105

105

107

107

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (141) | Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder sjönk med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet för unionstillverkarna som ingick i urvalet vid försäljning till icke-närstående kunder sjönk med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (142) | Tillverkningskostnaden per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg dock med 7 % under skadeundersökningsperioden. Det står därför klart att priserna inte kunde höjas för att täcka ökningen av tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(142)

Tillverkningskostnaden per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg dock med 7 % under skadeundersökningsperioden. Det står därför klart att priserna inte kunde höjas för att täcka ökningen av tillverkningskostnaden.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (143) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 55 351 | 56 722 | 57 703 | 57 585 |
| Index | 100 | 102 | 104 | 104 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(143)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

55 351

56 722

57 703

57 585

Index

Index

100

100

102

102

104

104

104

104

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (144) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade successivt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade successivt under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.3   Lagerhållning

| (145) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 80 078 | 63 974 | 86 975 | 95 397 |
| Index | 100 | 80 | 109 | 119 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(145)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Utgående lager (i ton)

80 078

63 974

86 975

95 397

Index

Index

100

100

80

80

109

109

119

119

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (146) | Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg under skadeundersökningsperioden och nådde sin högsta nivå under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(146)

Lagernivåerna för de unionstillverkare som ingick i urvalet steg under skadeundersökningsperioden och nådde sin högsta nivå under undersökningsperioden.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (147) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 12,6 | 10 | 7,4 | 5,2 |
| Kassaflöde (i euro) | 99 824 451 | 99 239 696 | 24 615 552 | 44 541 758 |
| Index | 100 | 99 | 55 | 45 |
| Investeringar (i euro) | 17 532 291 | 34 598 499 | 52 191 829 | 42 018 578 |
| Index | 100 | 197 | 298 | 240 |
| Räntabilitet (%) | 18 | 15 | 10 | 7 |
| Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(147)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

12,6

10

7,4

5,2

Kassaflöde (i euro)

99 824 451

99 239 696

24 615 552

44 541 758

Index

Index

100

100

99

99

55

55

45

45

Investeringar (i euro)

17 532 291

34 598 499

52 191 829

42 018 578

Index

Index

100

100

197

197

298

298

240

240

Räntabilitet (%)

18

15

10

7

Källa: Unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (148) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten baseras på kostnaden för sålda varor.

| (149) | Lönsamheten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med sju procentenheter eller med mer än hälften. |
| --- | --- |

(149)

Lönsamheten minskade betydligt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med sju procentenheter eller med mer än hälften.

| (150) | Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(150)

Trots låga lönsamhetsnivåer genererade unionsindustrin ett positivt kassaflöde från rörelsen under hela skadeundersökningsperioden.

| (151) | Unionsindustrin fortsatte att investera under hela skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade under skadeundersökningsperioden, vilket också förväntats eftersom det i glasarmeringsindustrin ständigt behöver göras investeringar för att återuppbygga ugnarna. |
| --- | --- |

(151)

Unionsindustrin fortsatte att investera under hela skadeundersökningsperioden. Investeringarna ökade under skadeundersökningsperioden, vilket också förväntats eftersom det i glasarmeringsindustrin ständigt behöver göras investeringar för att återuppbygga ugnarna.

| (152) | Räntabiliteten är vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten var låg, men positiv eftersom industrin var lönsam. |
| --- | --- |

(152)

Räntabiliteten är vinsten som procentandel av investeringarnas bokförda nettovärde. Räntabiliteten var låg, men positiv eftersom industrin var lönsam.

| (153) | Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde dock att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(153)

Unionsindustrins ekonomiska resultat vad gäller vinster under undersökningsperioden gjorde dock att den fick sämre kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.4   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (154) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen av glasarmering från Egypten snabbt med en tredubbling av volymerna. Detta bör ses mot bakgrund av den ökande förbrukningen i unionen, som lett till minskande marknadsandelar för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(154)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen av glasarmering från Egypten snabbt med en tredubbling av volymerna. Detta bör ses mot bakgrund av den ökande förbrukningen i unionen, som lett till minskande marknadsandelar för unionsindustrin.

| (155) | Framför allt är denna minskning av marknadsandelen medan förbrukningen i unionen ökar ett tydligt tecken på väsentlig skada. När förbrukningen i unionen ökar förväntas unionsindustrin kunna hålla sin marknadsandel på en stabil nivå och öka försäljningsvolymerna. |
| --- | --- |

(155)

Framför allt är denna minskning av marknadsandelen medan förbrukningen i unionen ökar ett tydligt tecken på väsentlig skada. När förbrukningen i unionen ökar förväntas unionsindustrin kunna hålla sin marknadsandel på en stabil nivå och öka försäljningsvolymerna.

| (156) | Tillverkningsvolymen förblev stabil, men försäljningsvolymen minskade och försäljningspriserna sjönk. Unionsindustrin kunde inte reagera på kostnadsökningarna med prisökningar, och därför minskade vinsterna från 12 % under 2016 till 5 % under undersökningsperioden, medan kostnaderna ökade. |
| --- | --- |

(156)

Tillverkningsvolymen förblev stabil, men försäljningsvolymen minskade och försäljningspriserna sjönk. Unionsindustrin kunde inte reagera på kostnadsökningarna med prisökningar, och därför minskade vinsterna från 12 % under 2016 till 5 % under undersökningsperioden, medan kostnaderna ökade.

| (157) | Kommissionen noterar särskilt att unionsindustrin drabbades av en tydlig prisnedgång under skadeundersökningsperioden, eftersom importen från Egypten skedde till låga priser, vilket innebar att dess volym ökade kraftigt. Utan sådan import väntar sig kommissionen att unionsindustrin skulle kunna föra över sina kostnadsökningar till sina kunder. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen noterar särskilt att unionsindustrin drabbades av en tydlig prisnedgång under skadeundersökningsperioden, eftersom importen från Egypten skedde till låga priser, vilket innebar att dess volym ökade kraftigt. Utan sådan import väntar sig kommissionen att unionsindustrin skulle kunna föra över sina kostnadsökningar till sina kunder.

| (158) | Prisnedgången kunde också konstateras på grundval av utvecklingen för unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet jämfört med dess försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i EU och importpriset på glasarmering från Egypten. |
| --- | --- |

(158)

Prisnedgången kunde också konstateras på grundval av utvecklingen för unionsindustrins tillverkningskostnad per enhet jämfört med dess försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i EU och importpriset på glasarmering från Egypten.

| (159) | Kommissionen noterade till exempel att från 2016 till 2017 minskade unionstillverkarnas kostnader med 1 %, men att unionens försäljningspris sjönk med 4 % för att konkurrera med det sjunkande priset på import från Egypten (som sjönk med 8 %). |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen noterade till exempel att från 2016 till 2017 minskade unionstillverkarnas kostnader med 1 %, men att unionens försäljningspris sjönk med 4 % för att konkurrera med det sjunkande priset på import från Egypten (som sjönk med 8 %).

| (160) | Från 2017 till 2018 ökade unionstillverkarnas kostnader med 6 %, men deras försäljningspriser kunde endast höjas med 2 %, eftersom priset på importen från Egypten fortsatte att sjunka. |
| --- | --- |

(160)

Från 2017 till 2018 ökade unionstillverkarnas kostnader med 6 %, men deras försäljningspriser kunde endast höjas med 2 %, eftersom priset på importen från Egypten fortsatte att sjunka.

| (161) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

5.1   Verkningar av den subventionerade importen

Verkningar av den subventionerade importen

| (162) | Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden, mot bakgrund av den kraftigt minskade vinsten och minskningen av marknadsandelen. Denna negativa utveckling skedde mot bakgrund av en kraftigt ökande import från Egypten till allt lägre priser som underskred unionsindustrins priser, vilka utsattes för ytterligare pristryck. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under undersökningsperioden, mot bakgrund av den kraftigt minskade vinsten och minskningen av marknadsandelen. Denna negativa utveckling skedde mot bakgrund av en kraftigt ökande import från Egypten till allt lägre priser som underskred unionsindustrins priser, vilka utsattes för ytterligare pristryck.

| (163) | Kommissionen noterar dessutom den bevisning som lagts fram i ärendet för att anläggningen i Egypten hade öppnats av Jushi China i det uttryckliga syftet att sälja glasarmering till unionsmarknaden för att slippa betala de tullar som tas ut på import direkt från Kina. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen noterar dessutom den bevisning som lagts fram i ärendet för att anläggningen i Egypten hade öppnats av Jushi China i det uttryckliga syftet att sälja glasarmering till unionsmarknaden för att slippa betala de tullar som tas ut på import direkt från Kina.

| (164) | Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av egyptisk glasarmering orsakat väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(164)

Kommissionen ansåg därför att den subventionerade importen av egyptisk glasarmering orsakat väsentlig skada för unionsindustrin.

5.2   Andra kända faktorer

Andra kända faktorer

| (165) | Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den skada som preliminärt konstaterats föreligga, så att det inte längre skulle vara fråga om ett faktiskt och väsentligt samband. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen undersökte också om andra kända faktorer, enskilt eller sammantaget, kan försvaga det orsakssamband som fastställts mellan den subventionerade importen och den skada som preliminärt konstaterats föreligga, så att det inte längre skulle vara fråga om ett faktiskt och väsentligt samband.

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (166) | Utöver importen från Egypten hade importen från endast tre andra länder (Malaysia, Kina och Norge) en betydande marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Import från tredjeländer











  Land | | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Volym (i ton) | 98 446 | 111 373 | 114 325 | 102 896 |
| | Index | 100 | 113 | 116 | 105 |
| | Marknadsandel (%) | 10 | 11 | 11 | 10 |
| | Genomsnittligt pris | 930 | 941 | 986 | 976 |
| Kina | Volym (i ton) | 79 374 | 58 456 | 50 177 | 49 034 |
| | Index | 100 | 74 | 63 | 62 |
| | Marknadsandel (%) | 8 | 6 | 5 | 5 |
| | Genomsnittligt pris | 1 068 | 1 058 | 1 022 | 1 030 |
| Norge | Volym (i ton) | 41 362 | 43 006 | 44 289 | 44 160 |
| | Index | 100 | 104 | 107 | 107 |
| | Marknadsandel (%) | 4 | 4 | 4 | 4 |
| | Genomsnittligt pris | 1 156 | 1 126 | 1 101 | 1 094 |
| Alla övriga länder | Volym (i ton) | 86 240 | 85 548 | 93 266 | 93 626 |
| | Index | 100 | 99 | 108 | 109 |
| | Marknadsandel (%) | 9 | 8 | 9 | 9 |
| | Genomsnittligt pris | 1 199 | 1 148 | 1 104 | 1 130 |
| Källa: Surveillance 2-databasen. |

(166)

Utöver importen från Egypten hade importen från endast tre andra länder (Malaysia, Kina och Norge) en betydande marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Malaysia

Volym (i ton)

98 446

111 373

114 325

102 896

Index

Index

100

100

113

113

116

116

105

105

Marknadsandel (%)

10

11

11

10

Genomsnittligt pris

930

941

986

976

Kina

Volym (i ton)

79 374

58 456

50 177

49 034

Index

Index

100

100

74

74

63

63

62

62

Marknadsandel (%)

8

6

5

5

Genomsnittligt pris

1 068

1 058

1 022

1 030

Norge

Volym (i ton)

41 362

43 006

44 289

44 160

Index

Index

100

100

104

104

107

107

107

107

Marknadsandel (%)

4

4

4

4

Genomsnittligt pris

1 156

1 126

1 101

1 094

Alla övriga länder

Volym (i ton)

86 240

85 548

93 266

93 626

Index

Index

100

100

99

99

108

108

109

109

Marknadsandel (%)

9

8

9

9

Genomsnittligt pris

1 199

1 148

1 104

1 130

Källa: Surveillance 2-databasen.

Källa:

| (167) | Importen från Kina omfattas redan av både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, och marknadsandelen för denna import minskar, eftersom importörerna går över från glasarmering med ursprung i Kina till glasarmering med ursprung i Egypten från samma Jushi Group. |
| --- | --- |

(167)

Importen från Kina omfattas redan av både antidumpnings- och antisubventionsåtgärder, och marknadsandelen för denna import minskar, eftersom importörerna går över från glasarmering med ursprung i Kina till glasarmering med ursprung i Egypten från samma Jushi Group.

| (168) | Importen från Malaysia hade en stabil marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden. Det finns endast en anläggning i Malaysia, ägd av den japanska gruppen NEG, som också äger anläggningar i unionen. Denna anläggning exporterade endast huggen glasfiber till EU. Kommissionen jämförde priserna på huggen glasfiber från Malaysia med priserna på huggen glasfiber i unionen och konstaterade att Malaysia inte uppenbart underskred unionspriserna. |
| --- | --- |

(168)

Importen från Malaysia hade en stabil marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden. Det finns endast en anläggning i Malaysia, ägd av den japanska gruppen NEG, som också äger anläggningar i unionen. Denna anläggning exporterade endast huggen glasfiber till EU. Kommissionen jämförde priserna på huggen glasfiber från Malaysia med priserna på huggen glasfiber i unionen och konstaterade att Malaysia inte uppenbart underskred unionspriserna.

| (169) | Importen från Norge hade en liten men stabil marknadsandel på 4 % under skadeundersökningsperioden, och denna import förs in i unionen till ett högt pris. |
| --- | --- |

(169)

Importen från Norge hade en liten men stabil marknadsandel på 4 % under skadeundersökningsperioden, och denna import förs in i unionen till ett högt pris.

| (170) | Importen från andra länder hade sammantaget en marknadsandel på 9 %, som var stabil under hela skadeundersökningsperioden. Inget av dessa andra länder kunde därför ha haft någon betydande inverkan på unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(170)

Importen från andra länder hade sammantaget en marknadsandel på 9 %, som var stabil under hela skadeundersökningsperioden. Inget av dessa andra länder kunde därför ha haft någon betydande inverkan på unionsindustrins resultat.

| (171) | På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att importen från andra länder inte hade någon inverkan på unionsindustrins situation under undersökningsperioden. Det råder framför allt inget samband mellan unionsindustrins försämrade resultat och de stabila marknadsandelarna för andra försörjningskällor. |
| --- | --- |

(171)

På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att importen från andra länder inte hade någon inverkan på unionsindustrins situation under undersökningsperioden. Det råder framför allt inget samband mellan unionsindustrins försämrade resultat och de stabila marknadsandelarna för andra försörjningskällor.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (172) | Klaganden försåg kommissionen med följande exportuppgifter:

  Tabell 14


  Unionsindustrins exportresultat | 2016 | 2017 | 2018 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Export-volym (i ton) | 49 370 | 44 660 | 38 704 | 46 119 |
| Index | 100 | 90 | 78 | 93 |
| Exportförsäljning i procent av EU:s försäljning | 8 | 7 | 6 | 8 |
| Källa: Klaganden. |

(172)

Klaganden försåg kommissionen med följande exportuppgifter:

Tabell 14

Tabell 14

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

2016

2017

2018

Undersökningsperioden

Export-volym (i ton)

49 370

44 660

38 704

46 119

Index

Index

100

100

90

90

78

78

93

93

Exportförsäljning i procent av EU:s försäljning

8

7

6

8

Källa: Klaganden.

Källa:

| (173) | Unionsindustrins exportvolym var begränsad och förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Exporten överskred inte 8 % av industrins försäljning under något år under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen ovan. |
| --- | --- |

(173)

Unionsindustrins exportvolym var begränsad och förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Exporten överskred inte 8 % av industrins försäljning under något år under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen ovan.

| (174) | Med tanke på exportförsäljningens begränsade andel av unionsindustrins totala försäljning och det faktum att den i praktiken var stabil under skadeundersökningsperioden, konstaterades det att unionsindustrins exportresultat inte hade bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(174)

Med tanke på exportförsäljningens begränsade andel av unionsindustrins totala försäljning och det faktum att den i praktiken var stabil under skadeundersökningsperioden, konstaterades det att unionsindustrins exportresultat inte hade bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

5.3   Slutsats

Slutsats

| (175) | Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen av glasarmering från Egypten orsakat väsentlig skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att den subventionerade importen av glasarmering från Egypten orsakat väsentlig skada för unionsindustrin.

| (176) | Kommissionen identifierade och bedömde andra faktorer som potentiellt skulle ha kunnat bidra till den skada som unionsindustrin lidit, till exempel import från andra tredjeländer och unionsindustrins exportresultat. Dessa andra faktorer konstaterades emellertid inte ha haft någon inverkan på unionsindustrins situation, vare sig enskilt eller tillsammans. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen identifierade och bedömde andra faktorer som potentiellt skulle ha kunnat bidra till den skada som unionsindustrin lidit, till exempel import från andra tredjeländer och unionsindustrins exportresultat. Dessa andra faktorer konstaterades emellertid inte ha haft någon inverkan på unionsindustrins situation, vare sig enskilt eller tillsammans.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (177) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kan fastslå att det inte ligger i unionens intresse att anta utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner i föreliggande fall, trots fastställandet av skadevållande subventionering. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en analys av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

(177)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kan fastslå att det inte ligger i unionens intresse att anta utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner i föreliggande fall, trots fastställandet av skadevållande subventionering. Kommissionen baserar fastställandet av unionens intresse på en analys av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och konsumenternas intressen.

| (178) | Glasarmering är ett viktigt material i många användartillämpningar i EU. |
| --- | --- |

(178)

Glasarmering är ett viktigt material i många användartillämpningar i EU.

| (179) | Glasarmering används främst som råvara för att förstärka termoplastiska och värmehärdande hartser i industrin för tillverkning av kompositmaterial. Glasarmering står för mellan 10 % och 60 % av tillverkningskostnaderna för termoplastiska och värmehärdande hartser, beroende på den berörda slutprodukten. Unionens industri i senare led använder sedan dessa hartser i en mängd olika tillämpningar. Unionsindustrin tillhandahöll marknadsinformation som visade att ungefär hälften av dess försäljning går till tillverkningen av termoplast. |
| --- | --- |

(179)

Glasarmering används främst som råvara för att förstärka termoplastiska och värmehärdande hartser i industrin för tillverkning av kompositmaterial. Glasarmering står för mellan 10 % och 60 % av tillverkningskostnaderna för termoplastiska och värmehärdande hartser, beroende på den berörda slutprodukten. Unionens industri i senare led använder sedan dessa hartser i en mängd olika tillämpningar. Unionsindustrin tillhandahöll marknadsinformation som visade att ungefär hälften av dess försäljning går till tillverkningen av termoplast.

| (180) | Glasarmering används också som den viktigaste råvaran för att tillverka glasfibermaterial. Det utgör en betydande kostnad för insatsvarorna vid tillverkning av glasfibermaterial (upp till 70 %). Kommissionen noterar att det pågår antidumpnings- och antisubventionsundersökningar avseende import av glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten (14). Hittills har inga åtgärder vidtagits inom ramen för dessa undersökningar. |
| --- | --- |

(180)

Glasarmering används också som den viktigaste råvaran för att tillverka glasfibermaterial. Det utgör en betydande kostnad för insatsvarorna vid tillverkning av glasfibermaterial (upp till 70 %). Kommissionen noterar att det pågår antidumpnings- och antisubventionsundersökningar avseende import av glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten (14). Hittills har inga åtgärder vidtagits inom ramen för dessa undersökningar.

14

| (181) | Unionsindustrins marknadsinformation visade att för närvarande går upp till 20 % av den glasarmering som tillverkas av unionsindustrin till tillverkning av glasfibermaterial. Industrins marknadsinformation visade dock också att en större andel av all kinesisk import, och även import från andra länder, används för att tillverka glasfibermaterial. |
| --- | --- |

(181)

Unionsindustrins marknadsinformation visade att för närvarande går upp till 20 % av den glasarmering som tillverkas av unionsindustrin till tillverkning av glasfibermaterial. Industrins marknadsinformation visade dock också att en större andel av all kinesisk import, och även import från andra länder, används för att tillverka glasfibermaterial.

| (182) | För att bedöma unionens intresse har kommissionen analyserat situationen för unionsindustrin, som har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande och därför på kort sikt inte skulle kunna reagera på kraftiga marknadssignaler, liksom eventuella andra försörjningskällor som inte påverkas av gällande åtgärder. Denna analys utvecklas i skälen 154, 170 och 176. |
| --- | --- |

(182)

För att bedöma unionens intresse har kommissionen analyserat situationen för unionsindustrin, som har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande och därför på kort sikt inte skulle kunna reagera på kraftiga marknadssignaler, liksom eventuella andra försörjningskällor som inte påverkas av gällande åtgärder. Denna analys utvecklas i skälen 154, 170 och 176.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (183) | Kommissionen har konstaterat att unionsindustrin lider väsentlig skada och att denna skada orsakas av importen av glasarmering från Egypten. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen har konstaterat att unionsindustrin lider väsentlig skada och att denna skada orsakas av importen av glasarmering från Egypten.

| (184) | Kommissionen noterar att industrin har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande, vilket begränsar möjligheterna att ytterligare öka utbudet. Införandet av åtgärder mot Egypten bör dock göra det möjligt för industrin att installera den ytterligare kapacitet som den behöver för att försörja unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(184)

Kommissionen noterar att industrin har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande, vilket begränsar möjligheterna att ytterligare öka utbudet. Införandet av åtgärder mot Egypten bör dock göra det möjligt för industrin att installera den ytterligare kapacitet som den behöver för att försörja unionsmarknaden.

| (185) | Såsom kommissionen konstaterade i den tidigare undersökningen av import av glasarmering från Kina gör införandet av åtgärder mot illojal import att industrin kan investera i kapacitetsökningar (15). |
| --- | --- |

(185)

Såsom kommissionen konstaterade i den tidigare undersökningen av import av glasarmering från Kina gör införandet av åtgärder mot illojal import att industrin kan investera i kapacitetsökningar (15).

15

| (186) | Mot bakgrund av att det konstaterats att unionsindustrin lider väsentlig skada och att denna väsentliga skada orsakas av den subventionerade importen från Egypten, drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(186)

Mot bakgrund av att det konstaterats att unionsindustrin lider väsentlig skada och att denna väsentliga skada orsakas av den subventionerade importen från Egypten, drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (187) | De importörer som var samarbetsvilliga i undersökningen motsatte sig införandet av åtgärder, eftersom det skulle begränsa källorna till den glasarmering som förs in på marknaden. De tog också upp frågan om att certifiera nya källor för glasarmering och komplexiteten i detta, och vissa av deras kunder insisterar fortfarande på import från Kina – med betald tull – eftersom det berörda företaget är certifierat för att användas av deras kunder. |
| --- | --- |

(187)

De importörer som var samarbetsvilliga i undersökningen motsatte sig införandet av åtgärder, eftersom det skulle begränsa källorna till den glasarmering som förs in på marknaden. De tog också upp frågan om att certifiera nya källor för glasarmering och komplexiteten i detta, och vissa av deras kunder insisterar fortfarande på import från Kina – med betald tull – eftersom det berörda företaget är certifierat för att användas av deras kunder.

| (188) | Kommissionen noterade att importörerna fortsatte att importera från Kina även med tullar som är högre än de som kommer att införas på import från egyptiska källor. En eventuell tull på import från Egypten av glasarmering skulle därför inte nödvändigtvis stoppa importen till unionen. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen noterade att importörerna fortsatte att importera från Kina även med tullar som är högre än de som kommer att införas på import från egyptiska källor. En eventuell tull på import från Egypten av glasarmering skulle därför inte nödvändigtvis stoppa importen till unionen.

| (189) | Certifiering av källor till glasarmering är helt klart en fråga för vissa användare av glasarmering, men i många sektorer är certifiering inte någon fråga, och när det är nödvändigt kan vi se att importen fortsätter med betalning av tullar. Införandet av tullar på certifierad import kommer naturligtvis att öka användarnas kostnader, men det finns inget i ärendet som visar att denna ökning inte kan överföras till slutkonsumenten, som själv har begärt den specifika glasarmeringen från just den aktuella leverantören. |
| --- | --- |

(189)

Certifiering av källor till glasarmering är helt klart en fråga för vissa användare av glasarmering, men i många sektorer är certifiering inte någon fråga, och när det är nödvändigt kan vi se att importen fortsätter med betalning av tullar. Införandet av tullar på certifierad import kommer naturligtvis att öka användarnas kostnader, men det finns inget i ärendet som visar att denna ökning inte kan överföras till slutkonsumenten, som själv har begärt den specifika glasarmeringen från just den aktuella leverantören.

| (190) | Kommissionen besökte två importörer av glasarmering som importerade från olika källor världen över och sedan sålde produkten vidare utan bearbetning. För en importör utgjorde glasarmering en mycket liten del av verksamheten (mindre än 1 %) och därför skulle tullar på import från Egypten ha en försumbar effekt på importörens resultat. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen besökte två importörer av glasarmering som importerade från olika källor världen över och sedan sålde produkten vidare utan bearbetning. För en importör utgjorde glasarmering en mycket liten del av verksamheten (mindre än 1 %) och därför skulle tullar på import från Egypten ha en försumbar effekt på importörens resultat.

| (191) | För den andra importören utgjorde glasarmering en större del av verksamheten med mycket små vinstmarginaler. Med tanke på de mycket små marginalerna skulle eventuella prisökningar därför kunna leda till eventuella förluster för denna importör, om prisökningen inte kan överföras till kunderna. Denna importör stod dock inför detta problem tidigare, när kommissionen införde högre tullar på import av glasarmering från Kina. |
| --- | --- |

(191)

För den andra importören utgjorde glasarmering en större del av verksamheten med mycket små vinstmarginaler. Med tanke på de mycket små marginalerna skulle eventuella prisökningar därför kunna leda till eventuella förluster för denna importör, om prisökningen inte kan överföras till kunderna. Denna importör stod dock inför detta problem tidigare, när kommissionen införde högre tullar på import av glasarmering från Kina.

| (192) | Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av tullar inte skulle ligga i importörernas intresse, eftersom det skulle öka deras kostnader. |
| --- | --- |

(192)

Kommissionen drog därför slutsatsen att införandet av tullar inte skulle ligga i importörernas intresse, eftersom det skulle öka deras kostnader.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (193) | Flera berörda parter gav sig till känna och framförde sina synpunkter på användarintresset när det gäller införandet av åtgärder inom undersökningen, främst genom standardbrev som inte innehöll någon bevisning för påståendena. |
| --- | --- |

(193)

Flera berörda parter gav sig till känna och framförde sina synpunkter på användarintresset när det gäller införandet av åtgärder inom undersökningen, främst genom standardbrev som inte innehöll någon bevisning för påståendena.

| (194) | Vissa berörda parter skickade ett standardbrev som gav stöd för åtgärderna, för att behålla unionsindustrin som leverantör, medan andra användare skickade ett standardbrev där de motsatte sig åtgärderna, för att hålla nere kostnaderna. Dessa standardbrev visade sig komma från distributörer av glasarmering i EU eller från unionsindustrins leverantörer |
| --- | --- |

(194)

Vissa berörda parter skickade ett standardbrev som gav stöd för åtgärderna, för att behålla unionsindustrin som leverantör, medan andra användare skickade ett standardbrev där de motsatte sig åtgärderna, för att hålla nere kostnaderna. Dessa standardbrev visade sig komma från distributörer av glasarmering i EU eller från unionsindustrins leverantörer

| (195) | Kommissionen mottog dock inlagor från användare av glasarmering i unionen, som uttryckte sina synpunkter på undersökningen. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen mottog dock inlagor från användare av glasarmering i unionen, som uttryckte sina synpunkter på undersökningen.

| (196) | En grupp användare, som önskade vara anonym för att skydda sig mot risken för negativa konsekvenser för affärsförbindelserna, genomförde ett hörande med kommissionen och framförde uppfattningen att åtgärder inte skulle ligga i unionens intresse. |
| --- | --- |

(196)

En grupp användare, som önskade vara anonym för att skydda sig mot risken för negativa konsekvenser för affärsförbindelserna, genomförde ett hörande med kommissionen och framförde uppfattningen att åtgärder inte skulle ligga i unionens intresse.

| (197) | I samband med inspektionen av användarna noterade kommissionen frågan om certifiering av viss glasarmering som tillverkas i vissa fabriker. Användarna konstaterade att vissa användare måste använda en särskild glasarmering från en viss fabrik, oavsett om tull tas ut eller inte. |
| --- | --- |

(197)

I samband med inspektionen av användarna noterade kommissionen frågan om certifiering av viss glasarmering som tillverkas i vissa fabriker. Användarna konstaterade att vissa användare måste använda en särskild glasarmering från en viss fabrik, oavsett om tull tas ut eller inte.

| (198) | Om åtgärder införs med avseende på glasarmering från Egypten, och användarna måste använda denna glasarmering för sin vidare bearbetning, kommer de att få en kostnadsökning som de kanske inte kan överföra till sina kunder. |
| --- | --- |

(198)

Om åtgärder införs med avseende på glasarmering från Egypten, och användarna måste använda denna glasarmering för sin vidare bearbetning, kommer de att få en kostnadsökning som de kanske inte kan överföra till sina kunder.

| (199) | Gruppen anonyma användare konstaterade att glasfiber är en viktig beståndsdel med kritisk betydelse för kvaliteten och att de nuvarande kvalitetssystemen, till exempel för termoplaster för bilindustrin, skulle kräva ett förfarande för omcertifiering om användaren skulle byta leverantör. |
| --- | --- |

(199)

Gruppen anonyma användare konstaterade att glasfiber är en viktig beståndsdel med kritisk betydelse för kvaliteten och att de nuvarande kvalitetssystemen, till exempel för termoplaster för bilindustrin, skulle kräva ett förfarande för omcertifiering om användaren skulle byta leverantör.

| (200) | Samma grupp noterade också att även om en användare har olika leverantörer, skulle den fortfarande använda en viss leverantör för en specifik sammansättning. |
| --- | --- |

(200)

Samma grupp noterade också att även om en användare har olika leverantörer, skulle den fortfarande använda en viss leverantör för en specifik sammansättning.

| (201) | Kunderna till de användare som tillverkar andra typer av termoplast är mindre känsliga när det gäller källan till råvaran, eftersom glasarmeringen blandas med harts och förstärker termoplasten, i stället för att vara relativt oförändrad som vid tillverkning av glasfibermaterial. |
| --- | --- |

(201)

Kunderna till de användare som tillverkar andra typer av termoplast är mindre känsliga när det gäller källan till råvaran, eftersom glasarmeringen blandas med harts och förstärker termoplasten, i stället för att vara relativt oförändrad som vid tillverkning av glasfibermaterial.

| (202) | Även om glasarmering utgör upp till 60 % av tillverkningskostnaden finns det, utan att några åtgärder införs, andra källor till glasarmering att tillgå, närmare bestämt Malaysia och Norge. Med tanke på den prisökning som åtgärderna skulle medföra var dock den användare som inspekterades emot införandet av åtgärder. Alla användare av termoplaster som yttrade sig motsatte sig införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(202)

Även om glasarmering utgör upp till 60 % av tillverkningskostnaden finns det, utan att några åtgärder införs, andra källor till glasarmering att tillgå, närmare bestämt Malaysia och Norge. Med tanke på den prisökning som åtgärderna skulle medföra var dock den användare som inspekterades emot införandet av åtgärder. Alla användare av termoplaster som yttrade sig motsatte sig införandet av åtgärder.

| (203) | De användare som tillverkar glasfibermaterial befinner sig i en helt annan situation, eftersom glasarmering är råvaran för tillverkning av glasfibermaterial. Kommissionen besökte en tillverkare av glasfibermaterial och en användare av glasarmering, som bad att få vara anonyma i denna undersökning. De motsatte sig åtgärder eftersom råvarupriserna steg med 10 %, när tullar infördes på glasarmering från Kina, utan att denna prisökning kunde överföras till kunderna. |
| --- | --- |

(203)

De användare som tillverkar glasfibermaterial befinner sig i en helt annan situation, eftersom glasarmering är råvaran för tillverkning av glasfibermaterial. Kommissionen besökte en tillverkare av glasfibermaterial och en användare av glasarmering, som bad att få vara anonyma i denna undersökning. De motsatte sig åtgärder eftersom råvarupriserna steg med 10 %, när tullar infördes på glasarmering från Kina, utan att denna prisökning kunde överföras till kunderna.

| (204) | Fyra tillverkare av glasfibermaterial som yttrade sig motsatte sig införandet av åtgärder. Kommissionen noterar dock att en av de unionstillverkare av glasarmering som ingick i urvalet, Owens Corning, är en integrerad tillverkare som även tillverkar glasfibermaterial i unionen. Denna grupp är positiv till åtgärder när det gäller både glasarmering och glasfibermaterial som importeras från Egypten. |
| --- | --- |

(204)

Fyra tillverkare av glasfibermaterial som yttrade sig motsatte sig införandet av åtgärder. Kommissionen noterar dock att en av de unionstillverkare av glasarmering som ingick i urvalet, Owens Corning, är en integrerad tillverkare som även tillverkar glasfibermaterial i unionen. Denna grupp är positiv till åtgärder när det gäller både glasarmering och glasfibermaterial som importeras från Egypten.

| (205) | Kommissionen mottog dock också inlagor från ytterligare två tillverkare av glasfibermaterial som stödde åtgärder med avseende på glasarmering från Egypten, i syfte att skydda hela värdekedjan i Europa och även främja forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen mottog dock också inlagor från ytterligare två tillverkare av glasfibermaterial som stödde åtgärder med avseende på glasarmering från Egypten, i syfte att skydda hela värdekedjan i Europa och även främja forskning och utveckling.

| (206) | Slutsatsen för användarna är att åtgärder inte ligger i deras intresse eftersom åtgärderna skulle öka deras kostnader, då glasarmering är den viktigaste råvaran i deras färdiga produkt. Åtgärder skulle dock vara av intresse för de integrerade grupper som använder sin egentillverkade glasarmering. |
| --- | --- |

(206)

Slutsatsen för användarna är att åtgärder inte ligger i deras intresse eftersom åtgärderna skulle öka deras kostnader, då glasarmering är den viktigaste råvaran i deras färdiga produkt. Åtgärder skulle dock vara av intresse för de integrerade grupper som använder sin egentillverkade glasarmering.

| (207) | Mot bakgrund av de alternativa tillgängliga försörjningskällor som inte omfattas av åtgärder och det faktum att en integrerad användare var positiv till åtgärder och eftersom det inte finns något som tydligt visar att de ytterligare kostnaderna till följd av åtgärder på import från Egypten inte kan absorberas av användarna, drog kommissionen slutsatsen att de negativa konsekvenserna för användarna inte tydligt visade att det inte ligger i unionens intresse att tillämpa åtgärderna. |
| --- | --- |

(207)

Mot bakgrund av de alternativa tillgängliga försörjningskällor som inte omfattas av åtgärder och det faktum att en integrerad användare var positiv till åtgärder och eftersom det inte finns något som tydligt visar att de ytterligare kostnaderna till följd av åtgärder på import från Egypten inte kan absorberas av användarna, drog kommissionen slutsatsen att de negativa konsekvenserna för användarna inte tydligt visade att det inte ligger i unionens intresse att tillämpa åtgärderna.

6.4   Subventioners handelssnedvridande effekter/återställande av effektiv konkurrens

Subventioners handelssnedvridande effekter/återställande av effektiv konkurrens

| (208) | Enligt artikel 31.1 i grundförordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas behovet att undanröja en snedvridning av handeln som följer av skadlig subventionering och behovet att återställa en effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

(208)

Enligt artikel 31.1 i grundförordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas behovet att undanröja en snedvridning av handeln som följer av skadlig subventionering och behovet att återställa en effektiv konkurrens.

| (209) | Undersökningen har fastställt att Jushi Egypt säljer betydande kvantiteter subventionerad glasarmering till konstlat låga priser på unionsmarknaden. Om denna situation fortgår kommer Jushi Egypt att behålla sin orättvisa konkurrensfördel och ytterligare försvaga unionsindustrins redan utsatta situation. Av detta följer att den subventionerade importen från Egypten kommer att öka sin snedvridande inverkan på handeln och fortsätta att förhindra konkurrens på lika villkor med unionsindustrin. |
| --- | --- |

(209)

Undersökningen har fastställt att Jushi Egypt säljer betydande kvantiteter subventionerad glasarmering till konstlat låga priser på unionsmarknaden. Om denna situation fortgår kommer Jushi Egypt att behålla sin orättvisa konkurrensfördel och ytterligare försvaga unionsindustrins redan utsatta situation. Av detta följer att den subventionerade importen från Egypten kommer att öka sin snedvridande inverkan på handeln och fortsätta att förhindra konkurrens på lika villkor med unionsindustrin.

6.5   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (210) | Det ligger helt klart i unionsindustrins intresse att åtgärder vidtas. Det rör sig om en begränsad negativ inverkan på importörer och användare, särskilt tillverkare av glasfibermaterial, som är den mest sårbara gruppen, med tanke på den stora andel av deras tillverkningskostnader som glasarmering utgör. |
| --- | --- |

(210)

Det ligger helt klart i unionsindustrins intresse att åtgärder vidtas. Det rör sig om en begränsad negativ inverkan på importörer och användare, särskilt tillverkare av glasfibermaterial, som är den mest sårbara gruppen, med tanke på den stora andel av deras tillverkningskostnader som glasarmering utgör.

| (211) | Kommissionen noterar dock att andra källor till glasarmering finns tillgängliga utan att några åtgärder införs. Kommissionen noterar också unionsindustrins omfattande innovation under de senaste åren och det faktum att unionstillverkarna samarbetar med sina användare för att tillverka den produkt de behöver enligt sina egna specifikationer. Sådan innovation skulle äventyras om skadan fortsätter. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen noterar dock att andra källor till glasarmering finns tillgängliga utan att några åtgärder införs. Kommissionen noterar också unionsindustrins omfattande innovation under de senaste åren och det faktum att unionstillverkarna samarbetar med sina användare för att tillverka den produkt de behöver enligt sina egna specifikationer. Sådan innovation skulle äventyras om skadan fortsätter.

| (212) | Kommissionen noterade synpunkterna på certifierings- och godkännandeförfaranden, men införandet av åtgärder syftar till att skapa lika villkor för alla aktörer, och därför kan användare fortsätta att importera certifierad eller godkänd glasarmering från Egypten genom att betala ett rättvist marknadspris. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen noterade synpunkterna på certifierings- och godkännandeförfaranden, men införandet av åtgärder syftar till att skapa lika villkor för alla aktörer, och därför kan användare fortsätta att importera certifierad eller godkänd glasarmering från Egypten genom att betala ett rättvist marknadspris.

| (213) | På grundval av ovanstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner på import av glasarmering med ursprung i Egypten. |
| --- | --- |

(213)

På grundval av ovanstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa utjämningsåtgärder motsvarande det totala beloppet av utjämningsbara subventioner på import av glasarmering med ursprung i Egypten.

7.   PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (214) | Mot bakgrund av kommissionens slutsatser om subventionering, väsentlig skada, orsakssammanband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, bör en provisorisk utjämningstull införas på import av glasarmering med ursprung i Egypten. |
| --- | --- |

(214)

Mot bakgrund av kommissionens slutsatser om subventionering, väsentlig skada, orsakssammanband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen, bör en provisorisk utjämningstull införas på import av glasarmering med ursprung i Egypten.

7.1   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (215) | Provisoriska utjämningsåtgärder bör införas för import av glasarmering med ursprung i Egypten, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen, som anger att den provisoriska tullen ska motsvara det sammanlagda beloppet av den provisoriskt fastställda utjämningsbara subventionen. |
| --- | --- |

(215)

Provisoriska utjämningsåtgärder bör införas för import av glasarmering med ursprung i Egypten, i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen, som anger att den provisoriska tullen ska motsvara det sammanlagda beloppet av den provisoriskt fastställda utjämningsbara subventionen.

| (216) | Mot bakgrund av ovanstående föreslås följande provisoriska utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

  Tabell 15


  Provisoriska tullsatser







  Företag | Provisorisk utjämningstull |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % |
| Alla övriga företag | 8,7 % |

(216)

Mot bakgrund av ovanstående föreslås följande provisoriska utjämningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Tabell 15

Tabell 15

Provisoriska tullsatser

Provisoriska tullsatser

Företag

Provisorisk utjämningstull

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

Alla övriga företag

8,7 %

| (217) | Den individuella företagsspecifika utjämningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för den enda exporterande tillverkaren. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet tillverkad av den angivna juridiska personen. |
| --- | --- |

(217)

Den individuella företagsspecifika utjämningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för den enda exporterande tillverkaren. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet tillverkad av den angivna juridiska personen.

| (218) | Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Denna import bör inte omfattas av en individuell utjämningstullsats. |
| --- | --- |

(218)

Import av den berörda produkten tillverkad av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. Denna import bör inte omfattas av en individuell utjämningstullsats.

| (219) | Företaget får begära att den individuella utjämningstullsatsen ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar sitt namn. En sådan begäran ska ställas till kommissionen (16). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(219)

Företaget får begära att den individuella utjämningstullsatsen ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar sitt namn. En sådan begäran ska ställas till kommissionen (16). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

16

Europeiska unionens officiella tidning

8.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (220) | Såsom anges i skäl 9 lät kommissionen importen av glasarmering vara föremål för registrering under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand enligt kraven i artikel 24.5a i grundförordningen genom att offentliggöra registreringsförordningen. |
| --- | --- |

(220)

Såsom anges i skäl 9 lät kommissionen importen av glasarmering vara föremål för registrering under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand enligt kraven i artikel 24.5a i grundförordningen genom att offentliggöra registreringsförordningen.

| (221) | I enlighet med registreringsförordningen registrerades endast import under treveckorsperioden för utlämnande av uppgifter på förhand. Registreringen kommer att upphöra när denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(221)

I enlighet med registreringsförordningen registrerades endast import under treveckorsperioden för utlämnande av uppgifter på förhand. Registreringen kommer att upphöra när denna förordning träder i kraft.

| (222) | Det har i detta skede av förfarandet inte fattats något beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antisubventionsåtgärderna. Ett sådant beslut kommer att fattas i det slutliga skedet. |
| --- | --- |

(222)

Det har i detta skede av förfarandet inte fattats något beslut om en eventuell retroaktiv tillämpning av antisubventionsåtgärderna. Ett sådant beslut kommer att fattas i det slutliga skedet.

9.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (223) | I enlighet med artikel 29a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom GD Handels webbplats. |
| --- | --- |

(223)

I enlighet med artikel 29a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes också tillgänglig för allmänheten genom GD Handels webbplats.

| (224) | De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(224)

De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (225) | Kommissionen mottog synpunkter från Jushi Egypt. Synpunkterna gällde dock inte beräkningens korrekthet. Den provisoriska utjämningstullen ändras således inte. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen mottog synpunkter från Jushi Egypt. Synpunkterna gällde dock inte beräkningens korrekthet. Den provisoriska utjämningstullen ändras således inte.

10.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (226) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(226)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (227) | Undersökningsresultaten avseende införandet av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(227)

Undersökningsresultaten avseende införandet av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk utjämningstull införs härmed på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887) och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026 och 7019120039) med ursprung i Egypten.

2.   Följande provisoriska utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Provisorisk utjämningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. | 8,7 % | C540 |
| Alla övriga företag | 8,7 % | C999 |

Företag

Provisorisk utjämningstull

Taric-tilläggsnummer

Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

8,7 %

C540

Alla övriga företag

8,7 %

C999

3.   Övergången till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ska behandla en begäran som inkommer efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

1.   Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2020/199.

2.   Uppgifter som insamlats avseende produkter som införts i unionen för förbrukning högst tre veckor före dagen för denna förordnings ikraftträdande ska bevaras till dess att eventuella slutgiltiga åtgärder har trätt i kraft eller till dess att detta förfarande har avslutats.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 mars 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT C 192, 7.6.2019, s. 30.

2

(3)  
  EUT C 151, 3.5.2019, s. 4.

3

(4)  
  EUT C 48, 12.2.2020, s. 18.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/199 av den 13 februari 2020 om registrering av import av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten (EUT L 42, 14.2.2020, s. 10).

5

(6)  Företag A begärde att få vara anonymt eftersom det skulle utsätta sig för en betydande risk för kommersiella motåtgärder om vissa tillverkare skulle uppfatta det som att företaget agerar på ett sätt som strider mot deras intressen.

6

(7)  Se Arabrepubliken Egyptens presidentdekret nr (35) av den 15 februari 2003.

7

(8)  Arabrepubliken Egyptens presidentdekret nr 330 från 2015 om upprättandet av Suezkanalens ekonomiska zon av den 19 augusti 2015.

8

(9)  I juli 2016 ersatte Egypten den allmänna omsättningsskatten med moms. Även om det finns vissa skillnader mellan de båda skatteordningarna, gjorde de båda ordningarna det möjligt för tillverkare av varor att dra av den skatt som tidigare betalats och på så sätt ackumulera tillgodohavanden när det skattebelopp som betalats överstiger den skatt som tas ut av kunderna; detta gäller särskilt exportinriktade företag.

9

(10)  Artikel 22 i lag nr 67 från 2016.

10

(11)  De flesta av fordringarna när det gäller moms/annan indirekt skatt enligt årsredovisningarna för 2016–2018 avser utländska inköp inom ramen för ordningen för allmän omsättningsskatt på 10 %, som gällde fram till juli 2016.

11

(12)  Flera internationella publikationer i skattefrågor bekräftar att det är mycket besvärligt att erhålla återbetalning av moms som betalats i förskott i Egypten (LINK). Enligt Världsbankens rapport Doing Business in Egypt 2020 rankas Egypten på 156:e plats av 190 i skattefrågor.

12

Doing Business in Egypt 2020

(13)  Databas för specifika produkter som övervakas och som importeras till unionens tullområde, vilken förvaltas av generaldirektoratet för skatter och tullunionen.

13

(14)  Antidumpningsförfarande offentliggjort (EUT C 68, 21.2.2019, s. 29), antisubventionsförfarande offentliggjort (EUT C 167, 16.5.2019, s. 11).

14

(15)  Skäl 149 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 (EUT L 107, 25.4.2017, s. 4).

15

(16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Byssel, Belgien.

16

---

BESLUT

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/41

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2020/380

av den 18 februari 2020

om ändring av beslut (EU) 2016/245 om regler för upphandling (ECB/2020/10)

EUROPEISKA CENTRALBANKENS DIREKTION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 11.6,

med beaktande av beslut ECB/2004/2 av den 19 februari 2004 om antagande av arbetsordningen för Europeiska centralbanken (1), särskilt artikel 19, och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av nya utvecklingar inom Europeiska unionens rättspraxis och lagstiftning samt i klargörande syfte behöver vissa bestämmelser i Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) (2) förtydligas respektive ändras. |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av nya utvecklingar inom Europeiska unionens rättspraxis och lagstiftning samt i klargörande syfte behöver vissa bestämmelser i Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) (2) förtydligas respektive ändras.

| (2) | Europeiska centralbanken (ECB) säkerställer att lämpliga åtgärder vidtas för att effektivt förebygga, identifiera och avhjälpa anställdas intressekonflikter vid upphandlingsförfaranden i enlighet med ECB etiska ramverk (3) så att man undviker att konkurrensen snedvrids och säkerställer likabehandling för alla anbudsgivare. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska centralbanken (ECB) säkerställer att lämpliga åtgärder vidtas för att effektivt förebygga, identifiera och avhjälpa anställdas intressekonflikter vid upphandlingsförfaranden i enlighet med ECB etiska ramverk (3) så att man undviker att konkurrensen snedvrids och säkerställer likabehandling för alla anbudsgivare.

| (3) | De tröskelvärden för offentliga anbudsförfaranden som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (4) har ändrats genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 (5) och kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/1828 (6). Trots att ECB inte omfattas av direktiv 2014/24/EU avser den ändå att tillämpa samma tröskelvärden för sina offentliga anbudsförfaranden. |
| --- | --- |

(3)

De tröskelvärden för offentliga anbudsförfaranden som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (4) har ändrats genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 (5) och kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/1828 (6). Trots att ECB inte omfattas av direktiv 2014/24/EU avser den ändå att tillämpa samma tröskelvärden för sina offentliga anbudsförfaranden.

| (4) | Därutöver har ECB för avsikt att tillämpa samma tröskelvärde för koncessionskontrakt som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (7). |
| --- | --- |

(4)

Därutöver har ECB för avsikt att tillämpa samma tröskelvärde för koncessionskontrakt som framgår av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (7).

| (5) | Beslut (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Beslut (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1.8 ska ersättas med följande:






  ”8. | dynamiskt inköpssystem: en helt elektronisk process för köp av sådant som vanligen används och vars egenskaper, så som de är allmänt tillgängliga på marknaden, uppfyller ECB:s behov. |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikel 1.8 ska ersättas med följande:

”8.

dynamiskt inköpssystem: en helt elektronisk process för köp av sådant som vanligen används och vars egenskaper, så som de är allmänt tillgängliga på marknaden, uppfyller ECB:s behov.

dynamiskt inköpssystem

| (2) | Artikel 2.3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt h ska ersättas med följande:






  ”h) | forsknings- och utvecklingstjänster, såvida inte nyttan av tjänsterna endast tillkommer ECB för eget bruk och förutsatt att de tillhandahållna tjänsterna fullt ut betalas av ECB,” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2.3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt h ska ersättas med följande:

”h)

forsknings- och utvecklingstjänster, såvida inte nyttan av tjänsterna endast tillkommer ECB för eget bruk och förutsatt att de tillhandahållna tjänsterna fullt ut betalas av ECB,”

| b) | Punkt j ska ersättas med följande:






  ”j) | kontrakt som avser ECB:s juridisk expertis vid eller inför förberedelser för i) rättsliga förfaranden i domstolar, i tribunaler eller hos myndigheter i en medlemsstat eller ett tredjeland eller vid internationella domstolar, tribunaler eller institutioner, eller ii) skiljeförfaranden samt kontrakt för exklusiva tjänster som tillhandahålls av notarie, förvaltare och domstolstjänstemän,” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt j ska ersättas med följande:

”j)

kontrakt som avser ECB:s juridisk expertis vid eller inför förberedelser för i) rättsliga förfaranden i domstolar, i tribunaler eller hos myndigheter i en medlemsstat eller ett tredjeland eller vid internationella domstolar, tribunaler eller institutioner, eller ii) skiljeförfaranden samt kontrakt för exklusiva tjänster som tillhandahålls av notarie, förvaltare och domstolstjänstemän,”

| (3) | Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Följande tröskelvärden ska gälla:






  a) | för varu- och tjänstekontrakt: det tröskelvärde för offentliga varu- och tjänstekontrakt som tilldelas av upphandlande myndigheter som framgår av artikel 4 c i direktiv 2014/24/EU. |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 4.3 ska ersättas med följande:

”3.   Följande tröskelvärden ska gälla:

a)

för varu- och tjänstekontrakt: det tröskelvärde för offentliga varu- och tjänstekontrakt som tilldelas av upphandlande myndigheter som framgår av artikel 4 c i direktiv 2014/24/EU.

| b) | för byggentreprenadkontrakt: det tröskelvärde för offentliga byggentreprenadkontrakt som framgår av artikel 4 a i direktiv 2014/24/EU. |
| --- | --- |

b)

för byggentreprenadkontrakt: det tröskelvärde för offentliga byggentreprenadkontrakt som framgår av artikel 4 a i direktiv 2014/24/EU.

| c) | för koncessionskontrakt: det tröskelvärde för koncessionskontrakt som framgår av artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (*1). |
| --- | --- |

c)

för koncessionskontrakt: det tröskelvärde för koncessionskontrakt som framgår av artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (*1).

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).""

*1

| (4) | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”
  Ändringar av kontrakt under löptiden” |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”
  Ändringar av kontrakt under löptiden”

Ändringar av kontrakt under löptiden”

| b) | I punkt 1 ska första meningen ersättas med följande:

  ”ECB får ändra ett kontrakt om ändringen, oberoende av dess värde, anges i de ursprungliga upphandlingsdokumenten genom klara, exakta och entydiga ändringsklausuler, som kan omfatta prisändringsklausuler, eller optioner.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 1 ska första meningen ersättas med följande:

”ECB får ändra ett kontrakt om ändringen, oberoende av dess värde, anges i de ursprungliga upphandlingsdokumenten genom klara, exakta och entydiga ändringsklausuler, som kan omfatta prisändringsklausuler, eller optioner.”

| c) | I punkt 2 ska första meningen ersättas med följande:

  ” ECB får ändra ett kontrakt om ändringen, oberoende av dess värde, inte är väsentlig.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 2 ska första meningen ersättas med följande:

” ECB får ändra ett kontrakt om ändringen, oberoende av dess värde, inte är väsentlig.”

| d) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Därutöver får ECB ändra ett kontrakt i följande fall:






  a) | behovet av ändringen har uppstått till följd av omständigheter som ECB inte rimligen kunnat förutse, förutsatt att ändringen inte medför att kontraktets övergripande karaktär ändras, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Därutöver får ECB ändra ett kontrakt i följande fall:

a)

behovet av ändringen har uppstått till följd av omständigheter som ECB inte rimligen kunnat förutse, förutsatt att ändringen inte medför att kontraktets övergripande karaktär ändras, eller

| b) | om kompletterande varor, tjänster eller byggentreprenader blivit nödvändiga som av tekniska eller ekonomiska skäl inte kan avskiljas från det ursprungliga kontraktet utan omfattande olägenheter eller merkostnader. |
| --- | --- |

b)

om kompletterande varor, tjänster eller byggentreprenader blivit nödvändiga som av tekniska eller ekonomiska skäl inte kan avskiljas från det ursprungliga kontraktet utan omfattande olägenheter eller merkostnader.

Priset ska dock i varje enskilt fall inte öka med mer än 50 procent av det berörda kontraktets ursprungliga värde.”

| e) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Ett nytt upphandlingsförfarande ska krävas för andra ändringar av det ursprungliga kontraktet under löptiden än de som avses i punkterna 1–5.” |
| --- | --- |

e)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Ett nytt upphandlingsförfarande ska krävas för andra ändringar av det ursprungliga kontraktet under löptiden än de som avses i punkterna 1–5.”

| (5) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   ECB ska tilldela kontrakt vars uppskattade värde uppnår eller överstiger de trösklar som anges i artikel 4.3 genom ett öppet eller selektivt förfarande. ECB får i motiverade fall tillämpa selektivt ett förhandlat förfarande, en konkurrenspräglad dialog eller ett innovationspartnerskap på de villkor som anges i artiklarna 12–14.” |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   ECB ska tilldela kontrakt vars uppskattade värde uppnår eller överstiger de trösklar som anges i artikel 4.3 genom ett öppet eller selektivt förfarande. ECB får i motiverade fall tillämpa selektivt ett förhandlat förfarande, en konkurrenspräglad dialog eller ett innovationspartnerskap på de villkor som anges i artiklarna 12–14.”

| b) | Följande punkter 6 och 7 ska läggas till:

  ”6.   ECB får besluta att tilldela ett kontrakt i form av separata delar, och får fastställa storleken på och föremålet för dessa delar.


  7.   Vid beräkningen av perioder, datum och tidsfrister ska rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (*2) tillämpas.


  (*2)  Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EUT L 124, 8.6.1971, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

b)

Följande punkter 6 och 7 ska läggas till:

”6.   ECB får besluta att tilldela ett kontrakt i form av separata delar, och får fastställa storleken på och föremålet för dessa delar.

7.   Vid beräkningen av perioder, datum och tidsfrister ska rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (*2) tillämpas.

(*2)  Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EUT L 124, 8.6.1971, s. 1).”
  "

*2

| (6) | I artikel 11 ska punkt 1 utgå. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 11 ska punkt 1 utgå.

| (7) | Artikel 12 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   ECB får också tillämpa det förhandlade förfarandet om endast ogiltiga eller oacceptabla anbud har inlämnats vid ett öppet eller selektivt förfarande eller vid en konkurrenspräglad dialog. ECB får avstå från att publicera ett nytt meddelande om upphandling om den i det förhandlade förfarandet uteslutande inkluderar alla anbudsgivare som deltog i det ursprungliga förfarandet, som uppfyllde urvalskriterierna och lämnade in sina anbud i enlighet med de formella anbudsvillkoren. Om inga anbud eller inga lämpliga anbud har inkommit får ECB också inleda ett nytt förhandlat utan att publicera ett nytt meddelande och utan att ge anbudsgivarna nya upphandlingsdokument, förutsatt att de ursprungliga villkoren för kontraktet inte förändrats på något väsentligt sätt.” |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   ECB får också tillämpa det förhandlade förfarandet om endast ogiltiga eller oacceptabla anbud har inlämnats vid ett öppet eller selektivt förfarande eller vid en konkurrenspräglad dialog. ECB får avstå från att publicera ett nytt meddelande om upphandling om den i det förhandlade förfarandet uteslutande inkluderar alla anbudsgivare som deltog i det ursprungliga förfarandet, som uppfyllde urvalskriterierna och lämnade in sina anbud i enlighet med de formella anbudsvillkoren. Om inga anbud eller inga lämpliga anbud har inkommit får ECB också inleda ett nytt förhandlat utan att publicera ett nytt meddelande och utan att ge anbudsgivarna nya upphandlingsdokument, förutsatt att de ursprungliga villkoren för kontraktet inte förändrats på något väsentligt sätt.”

| b) | I punkt 5 ska följande mening läggas till:

  ”ECB får utan förhandlingar tilldela kontrakt utifrån det ursprungliga anbudet.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 ska följande mening läggas till:

”ECB får utan förhandlingar tilldela kontrakt utifrån det ursprungliga anbudet.”

| (8) | Artikel 18.2 ersättas med följande:

  ”2.   För att ingå ett ramavtal ska ECB följa de förfaranden som anges i artiklarna 10–14. Meddelandet om upphandling ska ange omfattningen av och det planerade antalet ramavtal som ska tilldelas.
  Enskilda kontrakt baserade på ett ramavtal ska tilldelas i enlighet med förfarandena i denna artikel.” |
| --- | --- |

(8)

Artikel 18.2 ersättas med följande:

”2.   För att ingå ett ramavtal ska ECB följa de förfaranden som anges i artiklarna 10–14. Meddelandet om upphandling ska ange omfattningen av och det planerade antalet ramavtal som ska tilldelas.

Enskilda kontrakt baserade på ett ramavtal ska tilldelas i enlighet med förfarandena i denna artikel.”

| (9) | Artikel 26.4 ska ersättas med följande:

  ”4.   ECB ska säkerställa att information som lämnas av anbudssökande och anbudsgivare behandlas och lagras i enlighet med principen om konfidentialitet och integritet och, i den utsträckning som personuppgifter behandlas, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (*3).


  (*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).”
  " |
| --- | --- |

(9)

Artikel 26.4 ska ersättas med följande:

”4.   ECB ska säkerställa att information som lämnas av anbudssökande och anbudsgivare behandlas och lagras i enlighet med principen om konfidentialitet och integritet och, i den utsträckning som personuppgifter behandlas, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (*3).

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).”
  "

*3

| (10) | Artikel 28 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 28

  Korrigering av upphandlingsdokument och tidsfrister för att göra invändningar

  1.   Om ECB uppmärksammar oklarheter, förbiseenden eller någon annan typ av brister i meddelandet om upphandling, inbjudan att lämna anbud eller kompletterande handlingar, ska den korrigera felet och skriftligen informera alla anbudssökande eller anbudsgivare.


  2.   En anbudssökande eller anbudsgivare som anser att villkoren som ECB satt ut i meddelandet om upphandling, inbjudan att lämna anbud eller kompletterande handlingar är ofullständiga, inkonsekventa eller olagliga, eller att ECB eller en annan anbudssökande eller anbudsgivare har överträtt tillämpliga upphandlingsregler, ska meddela ECB sina invändningar inom 15 dagar från den dag då de fick kännedom härom. Om felaktigheten påverkar inbjudan att lämna anbud eller andra dokument som ECB skickat ut, ska tidsfristen börja löpa från och med den dag då dokumenten erhölls. I andra fall börjar tidsfristen löpa från den tidpunkt då anbudssökanden eller anbudsgivaren fick kännedom om, eller rimligen kunde ha fått kännedom om, dessa felaktigheter. ECB får då antingen korrigera eller komplettera villkoren eller rätta felaktigheten eller avslå begäran med angivande av skälen för detta. Invändningar som inte meddelats ECB inom ovannämnda tidsfrist får inte göras vid en senare tidpunkt, och anbudssökande eller anbudsgivare kan inte göra sådana invändningar gällande i ett överklagandeförfarande enligt artikel 39 och i förfaranden inför Europeiska unionens domstol.” |
| --- | --- |

(10)

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Korrigering av upphandlingsdokument och tidsfrister för att göra invändningar

1.   Om ECB uppmärksammar oklarheter, förbiseenden eller någon annan typ av brister i meddelandet om upphandling, inbjudan att lämna anbud eller kompletterande handlingar, ska den korrigera felet och skriftligen informera alla anbudssökande eller anbudsgivare.

2.   En anbudssökande eller anbudsgivare som anser att villkoren som ECB satt ut i meddelandet om upphandling, inbjudan att lämna anbud eller kompletterande handlingar är ofullständiga, inkonsekventa eller olagliga, eller att ECB eller en annan anbudssökande eller anbudsgivare har överträtt tillämpliga upphandlingsregler, ska meddela ECB sina invändningar inom 15 dagar från den dag då de fick kännedom härom. Om felaktigheten påverkar inbjudan att lämna anbud eller andra dokument som ECB skickat ut, ska tidsfristen börja löpa från och med den dag då dokumenten erhölls. I andra fall börjar tidsfristen löpa från den tidpunkt då anbudssökanden eller anbudsgivaren fick kännedom om, eller rimligen kunde ha fått kännedom om, dessa felaktigheter. ECB får då antingen korrigera eller komplettera villkoren eller rätta felaktigheten eller avslå begäran med angivande av skälen för detta. Invändningar som inte meddelats ECB inom ovannämnda tidsfrist får inte göras vid en senare tidpunkt, och anbudssökande eller anbudsgivare kan inte göra sådana invändningar gällande i ett överklagandeförfarande enligt artikel 39 och i förfaranden inför Europeiska unionens domstol.”

| (11) | I artikel 30.3 ska den första meningen utgå. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 30.3 ska den första meningen utgå.

| (12) | Artikel 34 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Meddelandet om tilldelningsbeslut ska skickas minst 10 dagar innan ECB undertecknar kontraktet om meddelandet skickas via fax eller på annat elektroniskt sätt, eller minst 15 dagar innan kontraktet undertecknas om andra kommunikationssätt används (en s.k. suspensiv period). ECB ska inte underteckna kontraktet med den anbudsgivare som tilldelats kontraktet under dessa tidsperioder.” |
| --- | --- | --- |

(12)

Artikel 34 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Meddelandet om tilldelningsbeslut ska skickas minst 10 dagar innan ECB undertecknar kontraktet om meddelandet skickas via fax eller på annat elektroniskt sätt, eller minst 15 dagar innan kontraktet undertecknas om andra kommunikationssätt används (en s.k. suspensiv period). ECB ska inte underteckna kontraktet med den anbudsgivare som tilldelats kontraktet under dessa tidsperioder.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   ECB ska underrätta samtliga anbudssökande eller anbudsgivare vars ansökningar eller anbud avslagits varför deras ansökan eller anbud avslagits samt längden på den suspensiva perioden som avses i punkt 2. Om en anbudsgivare som har lämnat ett godtagbart anbud men vars anbud har avslagits skriftligt begär det, ska ECB ska meddela namnet på den anbudsgivare som tilldelats kontraktet samt särdragen och de relativa fördelarna med det valda anbudet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   ECB ska underrätta samtliga anbudssökande eller anbudsgivare vars ansökningar eller anbud avslagits varför deras ansökan eller anbud avslagits samt längden på den suspensiva perioden som avses i punkt 2. Om en anbudsgivare som har lämnat ett godtagbart anbud men vars anbud har avslagits skriftligt begär det, ska ECB ska meddela namnet på den anbudsgivare som tilldelats kontraktet samt särdragen och de relativa fördelarna med det valda anbudet.”

| (13) | Artikel 35.8 ska ersättas med följande:

  ”8.   Upphandlingsförfarandet ska genomföras i enlighet med de allmänna principer som anges i artikel 3. Artikel 9.6 och 9.7, artikel 13.5 och 13.6 samt artiklarna 18, 19, 20, 26, 27, 28, 30 och 33 ska gälla på motsvarande sätt.” |
| --- | --- |

(13)

Artikel 35.8 ska ersättas med följande:

”8.   Upphandlingsförfarandet ska genomföras i enlighet med de allmänna principer som anges i artikel 3. Artikel 9.6 och 9.7, artikel 13.5 och 13.6 samt artiklarna 18, 19, 20, 26, 27, 28, 30 och 33 ska gälla på motsvarande sätt.”

| (14) | Artikel 36.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Anbudsgivare får inom 15 dagar från mottagandet av meddelandet begära att ECB ska informera dem om skälen till att deras anbud förkastats.
  Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 och första stycket i den här punkten, ska artikel 34 punkterna 1– 4 gälla när ECB genom det förfarande som anges i artikel 35.4 tilldelar ett tjänstekontrakt som avses i artikel 6.2 med ett värde exklusive mervärdesskatt som uppgår till minst 750 000 euro, förutsatt att det finns ett uppenbart gränsöverskridande intresse.” |
| --- | --- |

(14)

Artikel 36.2 ska ersättas med följande:

”2.   Anbudsgivare får inom 15 dagar från mottagandet av meddelandet begära att ECB ska informera dem om skälen till att deras anbud förkastats.

Utan hinder av vad som sägs i punkt 1 och första stycket i den här punkten, ska artikel 34 punkterna 1– 4 gälla när ECB genom det förfarande som anges i artikel 35.4 tilldelar ett tjänstekontrakt som avses i artikel 6.2 med ett värde exklusive mervärdesskatt som uppgår till minst 750 000 euro, förutsatt att det finns ett uppenbart gränsöverskridande intresse.”

| (15) | Artikel 39 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Anbudssökande och anbudsgivare får i offentliga anbudsförfaranden enligt kapitel II skriftligen överklaga ett beslut från ECB att inte godta deras ansökan eller anbud inom 10 dagar från mottagande av meddelandet enligt artikel 34.1 eller artikel 34.3 första meningen. Överklagandet ska innehålla all information som det stöder sig på samt motiverade invändningar med undantag för invändningar som är otillåtna enligt artikel 28.2.” |
| --- | --- | --- |

(15)

Artikel 39 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Anbudssökande och anbudsgivare får i offentliga anbudsförfaranden enligt kapitel II skriftligen överklaga ett beslut från ECB att inte godta deras ansökan eller anbud inom 10 dagar från mottagande av meddelandet enligt artikel 34.1 eller artikel 34.3 första meningen. Överklagandet ska innehålla all information som det stöder sig på samt motiverade invändningar med undantag för invändningar som är otillåtna enligt artikel 28.2.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Ett överklagande har uppskjutande verkan avseende tilldelningen av kontraktet.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Ett överklagande har uppskjutande verkan avseende tilldelningen av kontraktet.”

| c) | Följande punkt 4 ska läggas till:

  ”4.   Om överklagandet avvisas ska ytterligare en suspensiv period om minst 10 dagar tillämpas innan ECB undertecknar kontraktet om meddelandet skickas via fax eller på annat elektroniskt sätt, eller minst 15 dagar innan kontraktet undertecknas om andra kommunikationssätt används. PRB ska informera den överklagande parten som den suspensiva periodens längd.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt 4 ska läggas till:

”4.   Om överklagandet avvisas ska ytterligare en suspensiv period om minst 10 dagar tillämpas innan ECB undertecknar kontraktet om meddelandet skickas via fax eller på annat elektroniskt sätt, eller minst 15 dagar innan kontraktet undertecknas om andra kommunikationssätt används. PRB ska informera den överklagande parten som den suspensiva periodens längd.”

Artikel 2

Ikraftträdande

1.   Detta beslut träder i kraft den 1 maj 2020.

2.   Anbudsförfaranden som påbörjats innan detta beslut träder i kraft ska slutföras i enlighet med bestämmelserna i beslut (EU) 2016/245 (ECB/2016/2) som var i kraft den dag då anbudsförfarandet påbörjades. Inom ramen för denna bestämmelse anses ett upphandlingsförfarande ha påbörjats den dag då meddelandet om upphandling skickas till Europeiska unionens officiella tidning eller, om ett sådant meddelande ej krävs, den dag då ECB bjuder in en eller flera leverantörer att lämna anbud eller förslag.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 18 februari 2020.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 80, 18.3.2004, s. 33.

1

(2)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/245 av den 9 februari 2016 om regler för upphandling (ECB/2016/2) (EUT L 45, 20.2.2016, s. 15).

2

(3)  
  EUT C 204, 20.6.2015, s. 3.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

4

(5)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2365 av den 18 december 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU vad gäller de tröskelvärden som ska tillämpas vid upphandlingsförfaranden (EUT L 337, 19.12.2017, s. 19).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/1828 av den 30 oktober 2019 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU vad gäller tröskelvärdena för offentlig upphandling av varor, tjänster och bygg- och anläggningsarbeten samt för projekttävlingar (EUT L 279, 31.10.2019, s. 25).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

7

---

RIKTLINJER

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/46

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2020/381

av den 21 februari 2020

om ändring av riktlinje (EU) 2017/2335 om förfarandena för insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2020/11)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 och 127.5,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artiklarna 5.1, 12.1 och 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) får de nationella centralbankerna ge uppgiftslämnarna detaljerad data om krediter och kreditrisker till (nedan kallade data om krediter), inklusive data om krediter som samlats in av andra nationella centralbanker, genom att upprätta eller förbättra existerande återkopplingsprocesser eller informationstjänster från centrala kreditregister till uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) får de nationella centralbankerna ge uppgiftslämnarna detaljerad data om krediter och kreditrisker till (nedan kallade data om krediter), inklusive data om krediter som samlats in av andra nationella centralbanker, genom att upprätta eller förbättra existerande återkopplingsprocesser eller informationstjänster från centrala kreditregister till uppgiftslämnarna.

| (2) | Dessa återkopplingsprocesser har som mål att ge uppgiftslämnarna ett bättre underlag för sina bedömningar av låntagarnas kreditvärdighet, samt förbättra hanteringen av kreditrisker. Återkopplingsprocesser hjälper uppgiftslämnarna att få en mer fullständig överblick över en gäldenärs skulder eftersom informationen inte bara samlas in av den relevanta nationella centralbanken utan även av andra nationella centralbanker. Tillhandahållandet av data om krediter till nationella centralbanker för att upprätta eller förbättra återkopplingsprocesser till uppgiftslämnarna kommer därför att öka Europeiska centralbankssystemets bidrag till det finansiella systemets stabilitet som är en av dess uppgifter enligt artikel 127.5 i fördraget. Trots att antalet nationella centralbanker som deltar i ramverket för återkoppling initialt är lågt, kan det komma att öka i framtiden enär deltagandet är frivilligt. Trots att den information som blir tillgänglig genom återkopplingen initialt är begränsad är den ändå mycket viktig för att förhindra avbrott i den finansiella förmedlingsprocessen eftersom den förbättrar kreditinstitutens kreditriskanalyser, särskilt vad gäller gäldenärer i andra länder, vilket i slutänden bidrar till finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Dessa återkopplingsprocesser har som mål att ge uppgiftslämnarna ett bättre underlag för sina bedömningar av låntagarnas kreditvärdighet, samt förbättra hanteringen av kreditrisker. Återkopplingsprocesser hjälper uppgiftslämnarna att få en mer fullständig överblick över en gäldenärs skulder eftersom informationen inte bara samlas in av den relevanta nationella centralbanken utan även av andra nationella centralbanker. Tillhandahållandet av data om krediter till nationella centralbanker för att upprätta eller förbättra återkopplingsprocesser till uppgiftslämnarna kommer därför att öka Europeiska centralbankssystemets bidrag till det finansiella systemets stabilitet som är en av dess uppgifter enligt artikel 127.5 i fördraget. Trots att antalet nationella centralbanker som deltar i ramverket för återkoppling initialt är lågt, kan det komma att öka i framtiden enär deltagandet är frivilligt. Trots att den information som blir tillgänglig genom återkopplingen initialt är begränsad är den ändå mycket viktig för att förhindra avbrott i den finansiella förmedlingsprocessen eftersom den förbättrar kreditinstitutens kreditriskanalyser, särskilt vad gäller gäldenärer i andra länder, vilket i slutänden bidrar till finansiell stabilitet.

| (3) | Enligt den aktuella rättsliga ramen får de nationella centralbankerna frivilligt byta ut och använda delset av kreditdata för att ge uppgiftslämnarna tillgång till dessa via återkopplingsprocessen. ECBS har åtagit sig att uppdatera den rättsliga ramen för att ytterligare harmonisera den återkoppling som de nationella centralbankerna ger uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

(3)

Enligt den aktuella rättsliga ramen får de nationella centralbankerna frivilligt byta ut och använda delset av kreditdata för att ge uppgiftslämnarna tillgång till dessa via återkopplingsprocessen. ECBS har åtagit sig att uppdatera den rättsliga ramen för att ytterligare harmonisera den återkoppling som de nationella centralbankerna ger uppgiftslämnarna.

| (4) | Det är därför nödvändigt att inrätta ett lämpligt ramverk för denna verksamhet, som omfattas av bestämmelserna i artikel 11 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) avseende de rättigheter och skyldigheter som de nationella centralbankerna har i samband med återkopplingen. Ramverket bör fastställta de skyldigheter som ECB och de nationella centralbankerna som deltar (deltagande nationella centralbanker) har, inklusive under testperioden innan den dag då de individuella nationella centralbankerna börjar delta, med beaktande av de begränsningar som är följden av att uppgifterna kan omfattas av sekretess och den tid som behövs för att genomföra ramverket. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför nödvändigt att inrätta ett lämpligt ramverk för denna verksamhet, som omfattas av bestämmelserna i artikel 11 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) avseende de rättigheter och skyldigheter som de nationella centralbankerna har i samband med återkopplingen. Ramverket bör fastställta de skyldigheter som ECB och de nationella centralbankerna som deltar (deltagande nationella centralbanker) har, inklusive under testperioden innan den dag då de individuella nationella centralbankerna börjar delta, med beaktande av de begränsningar som är följden av att uppgifterna kan omfattas av sekretess och den tid som behövs för att genomföra ramverket.

| (5) | För de deltagande nationella centralbankerna bör återkopplingen inom ramen för AnaCredit även definiera omfattningen på de uppgifter som ska tillhandahålls för återkopplingen i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Det är nödvändigt att data om krediter och tillhörande motpartsreferenser inkluderas så att uppgiftslämnarna har bättre möjlighet att bedöma gäldenärens kreditvärdighet. |
| --- | --- |

(5)

För de deltagande nationella centralbankerna bör återkopplingen inom ramen för AnaCredit även definiera omfattningen på de uppgifter som ska tillhandahålls för återkopplingen i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13). Det är nödvändigt att data om krediter och tillhörande motpartsreferenser inkluderas så att uppgiftslämnarna har bättre möjlighet att bedöma gäldenärens kreditvärdighet.

| (6) | De standarder för skydd och användning av insynsskyddade statistiska uppgifter som samlas in av ECBS och som fastställs i artikel 8–8c i rådets förordning (EG) nr 2533/98 (2) bör tillämpas på ramverket. |
| --- | --- |

(6)

De standarder för skydd och användning av insynsskyddade statistiska uppgifter som samlas in av ECBS och som fastställs i artikel 8–8c i rådets förordning (EG) nr 2533/98 (2) bör tillämpas på ramverket.

| (7) | De nationella centralbanker som deltar i ramverket för återkoppling bör anges i en bilaga tillsammans med det datum då de börjar delta och följaktligen blir deltagande nationella centralbanker. Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för hur en icke-deltagande nationell centralbank enligt den relevanta bilagan kan bli en deltagande nationell centralbank samt ett förfarandet för hur en deltagande nationell centralbank kan avsluta sitt deltagande. Det är också nödvändigt att fastställa ett förfarande som ska följas om en deltagande nationell centralbank önskar förändra parametrarna för att dela uppgifter i tabellen som framgår i den relevanta bilagan. Alla sådana ändringar av förteckningen (inklusive det datum då en nationell centralbank blir en deltagande nationell centralbank) och tabellen i de relevanta bilagorna ska ske genom tekniska ändringar i enlighet med artikel 20 i Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (3). |
| --- | --- |

(7)

De nationella centralbanker som deltar i ramverket för återkoppling bör anges i en bilaga tillsammans med det datum då de börjar delta och följaktligen blir deltagande nationella centralbanker. Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för hur en icke-deltagande nationell centralbank enligt den relevanta bilagan kan bli en deltagande nationell centralbank samt ett förfarandet för hur en deltagande nationell centralbank kan avsluta sitt deltagande. Det är också nödvändigt att fastställa ett förfarande som ska följas om en deltagande nationell centralbank önskar förändra parametrarna för att dela uppgifter i tabellen som framgår i den relevanta bilagan. Alla sådana ändringar av förteckningen (inklusive det datum då en nationell centralbank blir en deltagande nationell centralbank) och tabellen i de relevanta bilagorna ska ske genom tekniska ändringar i enlighet med artikel 20 i Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) (3).

| (8) | De nationella centralbanker som anges i den relevanta bilagan bör ges möjlighet att testa de nödvändiga förfarandena innan de genomförs. För detta ändamål bör ECB översända ECB:s dataset för återkopplingsprocessen till dessa nationella centralbanker före det datum då de blir deltagande nationella centralbanker, uteslutande i provsyfte och inte för att användas i någon återkopplingsprocess. |
| --- | --- |

(8)

De nationella centralbanker som anges i den relevanta bilagan bör ges möjlighet att testa de nödvändiga förfarandena innan de genomförs. För detta ändamål bör ECB översända ECB:s dataset för återkopplingsprocessen till dessa nationella centralbanker före det datum då de blir deltagande nationella centralbanker, uteslutande i provsyfte och inte för att användas i någon återkopplingsprocess.

| (9) | Riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38) ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1

  Tillämpningsområde
  Denna riktlinje innehåller bestämmelser om de nationella centralbankernas skyldigheter att överföra referensuppgifter om krediter och motparter till ECB enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), inklusive de nationella centralbankernas ansvar för att registrera motparter i RIAD samt förfarandet för att överföra sådana uppgifter. Denna riktlinje inrättar också en ram så att nationella centralbanker frivilligt kan delta i arrangemang kring överföring och delning av vissa delset av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter, för att inrätta eller förbättra återkopplingsprocesser med uppgiftslämnare (nedan kallat AnaCredit-ramverket för återkoppling).” |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna riktlinje innehåller bestämmelser om de nationella centralbankernas skyldigheter att överföra referensuppgifter om krediter och motparter till ECB enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), inklusive de nationella centralbankernas ansvar för att registrera motparter i RIAD samt förfarandet för att överföra sådana uppgifter. Denna riktlinje inrättar också en ram så att nationella centralbanker frivilligt kan delta i arrangemang kring överföring och delning av vissa delset av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter, för att inrätta eller förbättra återkopplingsprocesser med uppgiftslämnare (nedan kallat AnaCredit-ramverket för återkoppling).”

| (2) | I artikel 2 ska följande punkter läggas till:






  ”14. | deltagande nationell centralbank: en nationell centralbank som är upptagen i bilaga IV och som deltar i AnaCredit-ramverket för återkoppling från och med det datum som anges i den bilagan. |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 2 ska följande punkter läggas till:

”14.

deltagande nationell centralbank: en nationell centralbank som är upptagen i bilaga IV och som deltar i AnaCredit-ramverket för återkoppling från och med det datum som anges i den bilagan.

deltagande nationell centralbank

| 15. | mottagande nationell centralbank: en deltagande nationell centralbank som erhåller ett dataset från ECB inom ramen för återkopplingsprocessen i enlighet med artikel 16d. |
| --- | --- |

15.

mottagande nationell centralbank: en deltagande nationell centralbank som erhåller ett dataset från ECB inom ramen för återkopplingsprocessen i enlighet med artikel 16d.

mottagande nationell centralbank

| 16. | minsta dataset: det minsta delsetet av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter som de deltagande nationella centralbankerna samlar in enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) enligt vad som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

16.

minsta dataset: det minsta delsetet av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter som de deltagande nationella centralbankerna samlar in enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) enligt vad som anges i bilaga III.

minsta dataset

| 17. | operativt attribut: ett dataattribut i ECB:s dataset för återkoppling som endast används för att hantera och förbereda ECB:s dataset för återkoppling och de nationella centralbankernas återkoppling till uppgiftslämnarna, och benämns ”operativt attribut” i bilaga III. |
| --- | --- |

17.

operativt attribut: ett dataattribut i ECB:s dataset för återkoppling som endast används för att hantera och förbereda ECB:s dataset för återkoppling och de nationella centralbankernas återkoppling till uppgiftslämnarna, och benämns ”operativt attribut” i bilaga III.

operativt attribut

| 18. | variabelt attribut: ett dataattribut i ECB:s dataset för återkoppling som inte ingår i det minsta datasetet och som inte är ett operativt attribut. |
| --- | --- |

18.

variabelt attribut: ett dataattribut i ECB:s dataset för återkoppling som inte ingår i det minsta datasetet och som inte är ett operativt attribut.

variabelt attribut

| 19. | ECB:s dataset för återkoppling: det maximala delsetet av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter, som framgår av de dataattribut som anges i bilaga III, som de deltagande nationella centralbankerna samlar in enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), för de ändamål som framgår av artikel 16d.1, av de nationella centralbanker som anges i bilaga IV innan de blir deltagande nationella centralbanker. |
| --- | --- |

19.

ECB:s dataset för återkoppling: det maximala delsetet av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter, som framgår av de dataattribut som anges i bilaga III, som de deltagande nationella centralbankerna samlar in enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), för de ändamål som framgår av artikel 16d.1, av de nationella centralbanker som anges i bilaga IV innan de blir deltagande nationella centralbanker.

ECB:s dataset för återkoppling

| 20. | regelbunden överföring: den regelbundna månadsvisa överföringen i återkopplingssyfte från ECB till en mottagande nationell centralbank av ECB:s dataset för återkoppling i enlighet med artikel 16d. |
| --- | --- |

20.

regelbunden överföring: den regelbundna månadsvisa överföringen i återkopplingssyfte från ECB till en mottagande nationell centralbank av ECB:s dataset för återkoppling i enlighet med artikel 16d.

regelbunden överföring

| 21. | potentiell gäldenär: en rättslig enhet eller del av en rättslig enhet, med hemvist någonstans i världen, som ansöker om ett instrument hos en observerad aktör. |
| --- | --- |

21.

potentiell gäldenär: en rättslig enhet eller del av en rättslig enhet, med hemvist någonstans i världen, som ansöker om ett instrument hos en observerad aktör.

potentiell gäldenär

| 22. | ad-hoc förfrågan: en förfrågan från en deltagande nationell centralbank till ECB avseende data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter för instrument som berör minst en potentiell gäldenär. |
| --- | --- |

22.

ad-hoc förfrågan: en förfrågan från en deltagande nationell centralbank till ECB avseende data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter för instrument som berör minst en potentiell gäldenär.

ad-hoc förfrågan

| 23. | gyllene kopia: en officiell master version av datan om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter som samlas in enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), och sammanställs efter det att ECB har kontrollerat att datan uppfyller de kvalitetsstandarder som framgår av den förordningen.” |
| --- | --- |

23.

gyllene kopia: en officiell master version av datan om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter som samlas in enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), och sammanställs efter det att ECB har kontrollerat att datan uppfyller de kvalitetsstandarder som framgår av den förordningen.”

gyllene kopia

| (3) | Artikel 6.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Om det finns ett avtal mellan två relevanta nationella centralbanker enligt artikel 6.3 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) som innebär att endast en av dem samlar in och överför alla uppgifterna (mallarna 1 och 2) från en utländsk filial i rapporterande medlemsstater till ECB,






  a) | får den nationella centralbank som inte överför uppgifter till ECB välja att inte samla in uppgifter från denna utländska filial i rapporterande medlemsstater i enlighet med artiklarna 8.5 och 16.3 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) för att undvika dubbelrapportering. |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 6.5 ska ersättas med följande:

”5.   Om det finns ett avtal mellan två relevanta nationella centralbanker enligt artikel 6.3 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) som innebär att endast en av dem samlar in och överför alla uppgifterna (mallarna 1 och 2) från en utländsk filial i rapporterande medlemsstater till ECB,

a)

får den nationella centralbank som inte överför uppgifter till ECB välja att inte samla in uppgifter från denna utländska filial i rapporterande medlemsstater i enlighet med artiklarna 8.5 och 16.3 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13) för att undvika dubbelrapportering.

| b) | ECB ska översända de uppgifter som överförs avseende den utländska filialen i rapporterande medlemsstater till den nationell centralbank som inte överfört uppgifter till ECB i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), och |
| --- | --- |

b)

ECB ska översända de uppgifter som överförs avseende den utländska filialen i rapporterande medlemsstater till den nationell centralbank som inte överfört uppgifter till ECB i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), och

| c) | det förutsätts att den nationella centralbank som överför data från en utländsk filial i en rapporterande medlemsstat till ECB inte motsätter sig att andra nationella centralbanker som inte överför uppgifter till ECB ges tillgång till denna data i återkopplingssyfte i enlighet med artikel 16e.” |
| --- | --- |

c)

det förutsätts att den nationella centralbank som överför data från en utländsk filial i en rapporterande medlemsstat till ECB inte motsätter sig att andra nationella centralbanker som inte överför uppgifter till ECB ges tillgång till denna data i återkopplingssyfte i enlighet med artikel 16e.”

| (4) | Följande kapitel Va ska införas:

  ”KAPITEL Va

  ANACREDIT-RAMVERKET FÖR ÅTERKOPPLING


  Artikel 16a
  Hur man deltar och avslutar sitt deltagande i AnaCredit-ramverket för återkoppling

  1.   De nationella centralbankerna får frivilligt delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling. De nationella centralbanker som anges i bilaga IV ska bli deltagande nationella centralbanker enligt vad som avses i detta direktiv från det datum som anges i den bilagan.


  2.   En nationell centralbank som inte finns upptagen i bilaga IV får ansöka om att delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling genom att lämna in en skriftlig begäran om detta till ECB-rådet av vilken det datum framgår då den önskar bli en deltagande nationell centralbank. Den nationella centralbanken ska tas upp i förteckningen i bilaga IV genom en teknisk ändring av den bilagan och, i förekommande fall, av bilaga III i enlighet med artikel 20.
  Inom ramen för denna punkt består en teknisk ändring av att man inkluderar den nationella centralbankens namn i bilaga IV, det datum då den blir en deltagande nationell centralbank samt, i förekommande fall, en specifikation av de dataattribut i ECB:s dataset för återkoppling i bilaga III vilka den nationella centralbanken inte samtycker till att dela datan för återkopplingsprocesser till uppgiftslämnarna i enlighet med artikel 16c.


  3.   En deltagande nationell centralbank kan begära en ändring i sin specifikation av dataattribut som avses i punkt 2 andra stycket. Ändringen ska träda i kraft efter en teknisk ändring av bilaga III i enlighet med artikel 20.


  4.   En deltagande nationell centralbank kan säga upp sitt deltagande i AnaCredit-ramverket för återkoppling genom ett skriftligt meddelande till ECB-rådet minst 90 dagar i förväg. En uppsägning ska träda i kraft efter en teknisk ändring av bilaga IV och, i förekommande fall, av bilaga III i enlighet med artikel 20. En uppsägning leder inte till att eventuella rättigheter och skyldigheter som de andra nationella centralbankerna hade före uppsägningen upphör att gälla.



  Artikel 16b
  Krav för att få delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling
  Inom ramen för AnaCredit-ramverket för återkoppling ska de deltagande nationella centralbankerna






  a) | godkänna att mottagande nationella centralbanker delar åtminstone det minsta datasetet med inhemska uppgiftslämnare för återkopplingsändamål, och |
| --- | --- | --- |

(4)

Följande kapitel Va ska införas:

”KAPITEL Va

ANACREDIT-RAMVERKET FÖR ÅTERKOPPLING

ANACREDIT-RAMVERKET FÖR ÅTERKOPPLING

Artikel 16a

Hur man deltar och avslutar sitt deltagande i AnaCredit-ramverket för återkoppling

1.   De nationella centralbankerna får frivilligt delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling. De nationella centralbanker som anges i bilaga IV ska bli deltagande nationella centralbanker enligt vad som avses i detta direktiv från det datum som anges i den bilagan.

2.   En nationell centralbank som inte finns upptagen i bilaga IV får ansöka om att delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling genom att lämna in en skriftlig begäran om detta till ECB-rådet av vilken det datum framgår då den önskar bli en deltagande nationell centralbank. Den nationella centralbanken ska tas upp i förteckningen i bilaga IV genom en teknisk ändring av den bilagan och, i förekommande fall, av bilaga III i enlighet med artikel 20.

Inom ramen för denna punkt består en teknisk ändring av att man inkluderar den nationella centralbankens namn i bilaga IV, det datum då den blir en deltagande nationell centralbank samt, i förekommande fall, en specifikation av de dataattribut i ECB:s dataset för återkoppling i bilaga III vilka den nationella centralbanken inte samtycker till att dela datan för återkopplingsprocesser till uppgiftslämnarna i enlighet med artikel 16c.

3.   En deltagande nationell centralbank kan begära en ändring i sin specifikation av dataattribut som avses i punkt 2 andra stycket. Ändringen ska träda i kraft efter en teknisk ändring av bilaga III i enlighet med artikel 20.

4.   En deltagande nationell centralbank kan säga upp sitt deltagande i AnaCredit-ramverket för återkoppling genom ett skriftligt meddelande till ECB-rådet minst 90 dagar i förväg. En uppsägning ska träda i kraft efter en teknisk ändring av bilaga IV och, i förekommande fall, av bilaga III i enlighet med artikel 20. En uppsägning leder inte till att eventuella rättigheter och skyldigheter som de andra nationella centralbankerna hade före uppsägningen upphör att gälla.

Artikel 16b

Krav för att få delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling

Inom ramen för AnaCredit-ramverket för återkoppling ska de deltagande nationella centralbankerna

a)

godkänna att mottagande nationella centralbanker delar åtminstone det minsta datasetet med inhemska uppgiftslämnare för återkopplingsändamål, och

| b) | genomföra arrangemang som åtminstone inkluderar datan om krediter och tillhörande referensuppgifter som motsvarar dataattributet i det minsta datasetet avseende alla instrument som är relaterade till gäldenärer eller potentiella gäldenärer i återkopplingsprocessen som tillhandahålls inhemska uppgiftslämnare.
  Nationella centralbanker som inte uppfyller dessa krav får inte delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling. |
| --- | --- |

b)

genomföra arrangemang som åtminstone inkluderar datan om krediter och tillhörande referensuppgifter som motsvarar dataattributet i det minsta datasetet avseende alla instrument som är relaterade till gäldenärer eller potentiella gäldenärer i återkopplingsprocessen som tillhandahålls inhemska uppgiftslämnare.

Nationella centralbanker som inte uppfyller dessa krav får inte delta i AnaCredit-ramverket för återkoppling.

Artikel 16c

Att dela data som motsvarar de variabla attributen

1.   En deltagande nationell centralbank får välja att inte godkänna att mottagande nationella centralbanker inkluderar variabla attribut i den data som delas med deras inhemska uppgiftslämnare för återkopplingsändamål. Vilka beslut som deltagande nationella centralbanker har fattat framgår av bilaga III. En mottagande nationell centralbank får inte inkludera sådana variabla attribut i den data som delas med dess inhemska uppgiftslämnare för återkopplingsändamål.

2.   Om en deltagande nationell centralbank väljer att inte godkänna att mottagande nationella centralbanker inkluderar ett eller flera variabla attribut i den data som delas med deras inhemska uppgiftslämnare för återkopplingsändamål, ska den deltagande nationella centralbanken inte tillhandahålla motsvarande dataset som samlats in av andra deltagande nationella centralbanker till sina egna uppgiftslämnare.

3.   Om inte annat följer av punkterna 1 och 2 kan en mottagande nationell centralbank välja att inkludera eller exkludera variabla attribut i den data som delas med dess inhemska uppgiftslämnare.

4.   Om en nationell centralbank enligt artikel 6 i denna riktlinje ska rapportera data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter avseende en utländsk filial i en rapporterande medlemsstat, får den data som motsvarar de variabla attributen som avser den utländska filialen i en rapporterande medlemsstat lämnas ut för återkopplingsändamål till en inhemsk uppgiftslämnare av den deltagande nationella centralbanken i den medlemsstat där den utländska filialen har sin hemvist eller av den deltagande nationella centralbanken i den medlemsstat där filialens huvudkontor har sin hemvist.

Artikel 16d

Dataöverföring från ECB till de mottagande nationella centralbankerna

1.   Från och med den 1 april 2020 ska ECB översända ECB:s dataset för återkopplingsprocessen till varje nationell centralbank som anges i bilaga IV före det datum som anges i den bilagan, då den blir en deltagande nationell centralbank. Den nationella centralbanken får inte använda ECB:s dataset för återkopplingsprocessen enligt artikel 16e förrän den blir en deltagande medlemsstat på den dag som anges i bilaga IV. Den nationella centralbanken ska uteslutande använda datan den erhåller från ECB för att testa de arrangemang som avses i artikel 16b b innan dessa arrangemang genomförs på det datum då den blir en deltagande nationell centralbank och i enlighet med artikel 16e.9.

2.   ECB ska regelbundet överföra en uppsättning av ECB:s dataset för återkoppling till varje mottagande nationell centralbank, omedelbart efter det att man genererat den gyllene kopian.

3.   Varje uppsättning av ECB:s dataset för återkoppling som överförs som del av en regelbunden överföring ska uteslutande avse instrument där minst en gäldenär en rättslig enhet eller del av en rättslig enhet som uppfyller ett av följande villkor:

| a) | Gäldenären har sin hemvist i den mottagande nationella centralbankens medlemsstat och den data om krediter som avser denne rapporteras till ECB av minst en annan deltagande medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Gäldenären har sin hemvist i den mottagande nationella centralbankens medlemsstat och den data om krediter som avser denne rapporteras till ECB av minst en annan deltagande medlemsstat.

| b) | Gäldenären har inte sin hemvist i den mottagande nationella centralbankens medlemsstat och den data om krediter som avser denne rapporteras till ECB både av den mottagande nationella centralbanken och minst en annan deltagande medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Gäldenären har inte sin hemvist i den mottagande nationella centralbankens medlemsstat och den data om krediter som avser denne rapporteras till ECB både av den mottagande nationella centralbanken och minst en annan deltagande medlemsstat.

| c) | Gäldenären är part till ett instrument som beviljats av eller hos en utländsk filial i en rapporterande medlemsstat där den filialen eller filialens huvudkontor har sin hemvist i den mottagande nationella centralbankens medlemsstat och den data om krediter och referensuppgifter om motparter som avser den rapporteras till ECB av en annan nationell centralbank som enligt artikel 6 är ansvarig för att rapportera data om krediter och referensuppgifter om motparter om den utländska filialen till ECB. |
| --- | --- |

c)

Gäldenären är part till ett instrument som beviljats av eller hos en utländsk filial i en rapporterande medlemsstat där den filialen eller filialens huvudkontor har sin hemvist i den mottagande nationella centralbankens medlemsstat och den data om krediter och referensuppgifter om motparter som avser den rapporteras till ECB av en annan nationell centralbank som enligt artikel 6 är ansvarig för att rapportera data om krediter och referensuppgifter om motparter om den utländska filialen till ECB.

4.   ECB ska till de mottagande centralbankerna överföra alla revideringar som den erhåller avseende information som tidigare ingått i regelbundna överföringar i enlighet med den revideringspolicy som avses i punkt 4 i bilaga V till förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

5.   En deltagande nationell centralbank får skicka en ad-hoc förfrågan till ECB som avser en potentiell gäldenär som ansökt om ett instrument hos en uppgiftslämnare, eller någon annan observerad aktör, med hemvist i den deltagande nationella centralbankens medlemsstat.

6.   Som svar på en ad-hoc förfrågan ska ECB överföra ECB:s dataset för återkoppling avseende den berörda gäldenären till den deltagande nationella centralbanken, under förutsättning att ad-hoc förfrågan berör en potentiell gäldenär vars uppgifter rapporteras till ECB.

7.   ECB ska besvara en ad-hoc förfrågan senast vid arbetsdagens slut dagen efter det att ad-hoc förfrågan mottogs.

8.   ECB ska säkerställa att den information som överförs inom ramen för denna artikel är identisk med den som de nationella centralbankerna har överfört till ECB och att den information som överförs till var och en av den mottagande nationella centralbankerna endast omfattar de instrument som avser sådana gäldenärer eller potentiella gäldenärer som anges i punkterna 3 eller 5.

Artikel 16e

Vilka uppgifter de mottagande centralbankerna får dela med sina uppgiftslämnare samt gällande restriktioner

1.   En mottagande nationell centralbank får använda den data som erhållits från ECB i enlighet med artikel 16d i återkopplingssyfte i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

2.   En återkoppling som avses i punkt 1 får inrättas av en mottagande nationell centralbank med inhemska uppgiftslämnare, inklusive små uppgiftslämnare som beviljats ett undantag enligt artikel 16.1 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), och uppgiftslämnare som beviljats reducerad rapporteringsfrekvens i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13).

3.   Data som används i återkopplingssyfte ska åtminstone inkludera det minsta datasetet. Data som används i återkopplingssyfte får dessutom inkludera den data som motsvarar de variabla attributen, förutsatt att de mottagande nationella centralbankerna ska exkludera data som samlats in av andra deltagande nationella centralbanker, i de fall där sådana andra deltagande nationella centralbanker inte har godkänt att sådan data delas i enlighet med artikel 16c.

4.   En mottagande nationell centralbank får inte lämna ut data om krediter eller referensuppgifter om motparter till uppgiftslämnare som faller utanför det ECB dataset för återkoppling som den mottagit. Den mottagande nationella centralbanken får inte dela de operativa attributen med sina inhemska uppgiftslämnare.

5.   En deltagande nationell centralbank kan för en viss tidsperiod markera viss information på instrumentnivå som ej användbar för återkopplingssyften, i fall där informationen omfattas av restriktioner i nationell lagstiftning eller kvaliteten är otillräcklig. Den data som överförs från ECB till de mottagande nationella centralbankerna ska innehålla sådana markeringar. En mottagande nationell centralbank ska inte inkludera den markerade informationen i återkopplingen till sina inhemska uppgiftslämnare.

6.   Uppgifter som samlats in av nationella centralbanker som inte deltar i AnaCredit-ramverket för återkoppling får inte användas av deltagande nationella centralbanker för att inrätta eller upprätthålla en återkopplingsprocess, utom i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EG) 2016/867 (ECB/2016/13), om man gör bedömningen att tillgången för sådana ändamål inte förbjudits av en icke-deltagande nationell centralbank enligt artikel 6.5 eller om datan rör en institutionell enhet till en uppgiftslämnare med hemvist i en rapporterande medlemsstat, som alltid får använda för återkopplingsprocesser av uppgiftslämnarens relevanta nationella centralbank, oavsett var den institutionella enheten har sin hemvist.

7.   Den mottagande nationella centralbanken får delge sina inhemska uppgiftslämnare data som erhållits från ECB i enlighet med denna artikel; den får överlämna data på samma aggregeringsnivå som i överföringen från ECB, eller på en högre aggregeringsnivå.

8.   När en mottagande nationell centralbank tillhandahåller uppgiftslämnare en återkopplingsprocess ska den säkerställa att de observerade aktörerna, uppgiftslämnarna, borgenärerna, serviceföretag och originatorer inte kan identifieras i den information som ECB har översänt till de deltagande nationella centralbankerna.

9.   De mottagande nationella centralbankerna ska behandla information som erhålls från ECB i enlighet med det nationella rättsliga regelverket om sekretess och artiklarna 8–8c i förordning (EG) nr 2533/98.

10.   En mottagande nationell centralbank ska informera sin inhemska uppgiftslämnande population om att, i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13):

| a) | uppgiftslämnare måste använda delsetet av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter som de erhåller via återkopplingsprocesser och som samlats in av andra deltagande nationella centralbanker uteslutande för att hantera kreditrisker samt höja kvaliteten på den tillgängliga kreditinformationen avseende existerande eller potentiella instrument, |
| --- | --- |

a)

uppgiftslämnare måste använda delsetet av data om krediter och tillhörande referensuppgifter om motparter som de erhåller via återkopplingsprocesser och som samlats in av andra deltagande nationella centralbanker uteslutande för att hantera kreditrisker samt höja kvaliteten på den tillgängliga kreditinformationen avseende existerande eller potentiella instrument,

| b) | uppgiftslämnarna inte får dela delsetet av data som avses i punkt a med andra parter eller kommersiella aktörer, utom i sådana fall där data får delas med tjänsteleverantörer i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), |
| --- | --- |

b)

uppgiftslämnarna inte får dela delsetet av data som avses i punkt a med andra parter eller kommersiella aktörer, utom i sådana fall där data får delas med tjänsteleverantörer i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13),

| c) | utan att det påverkar en nationell centralbanks möjlighet att bevilja tillgång till specifika data om krediter för en uppgiftslämnare via en återkopplingsprocess, kan sådan tillgång tillfälligt nekas om en uppgiftslämnare inte uppfyllt sin egen skyldighet att rapportera statistik enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), särskilt vad gäller datans kvalitet och riktighet, eller om uppgiftslämnaren inte uppfyllt sina skyldigheter enligt punkterna a eller b. I sådana fall ska den mottagande nationella centralbanken informera uppgiftslämnaren att dennes tillgång till återkopplingsprocessen har stängts av, och |
| --- | --- |

c)

utan att det påverkar en nationell centralbanks möjlighet att bevilja tillgång till specifika data om krediter för en uppgiftslämnare via en återkopplingsprocess, kan sådan tillgång tillfälligt nekas om en uppgiftslämnare inte uppfyllt sin egen skyldighet att rapportera statistik enligt förordning (EU) 2016/867 (ECB/2016/13), särskilt vad gäller datans kvalitet och riktighet, eller om uppgiftslämnaren inte uppfyllt sina skyldigheter enligt punkterna a eller b. I sådana fall ska den mottagande nationella centralbanken informera uppgiftslämnaren att dennes tillgång till återkopplingsprocessen har stängts av, och

| d) | att uppgiftslämnaren måste säkerställa sekretessen på det delset av data som avses i punkt a enligt bästa praxis och i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och unionslagstiftning. |
| --- | --- |

d)

att uppgiftslämnaren måste säkerställa sekretessen på det delset av data som avses i punkt a enligt bästa praxis och i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning och unionslagstiftning.

Artikel 16f

Deltagande nationella centralbankers ansvar att ge tillgång till data

1.   En mottagande nationell centralbank är ensamt ansvarig för att inrätta en återkopplingsprocess eller annan informationstjänst från sitt centrala kreditregister till uppgiftslämnarna, inklusive förfarandet för att ge uppgiftslämnarna tillgång till data och säkerställa att uppgiftslämnarna uppfyller de krav som framgår av artikel 16e.

2.   I fall där en rättslig enhet eller en del av en rättslig enhet avseende vilken data om krediter har rapporterats har rätt att ta del av sådana uppgifter eller begära rättelse och/eller att uppgifter stryks, inklusive i fall där sådana data tillhandahålls uppgiftslämnare i återkopplingssyfte eller annan informationstjänst från det relevanta kreditregistret, ska den relevanta nationella centralbanken implementera förfaranden för att a) ge tillgång till data, b) kräva att felaktig data rättas av uppgiftslämnaren, c) informera de uppgiftslämnare med vilka informationen delats.

3.   Om klagomål avseende information som ingår i en återkopplingsprocess och som härletts från en dataöverföring som gjorts av en annan nationell centralbank, ska den nationella centralbanken som tar emot klagomålet samråda med den nationella centralbanken som överfört datan till ECB och samarbeta vid granskningen av huruvida informationen är korrekt och vid utformningen av svaret till klaganden.”

| (5) | Den text som återfinns i bilaga I till denna riktlinje ska införas som bilaga III till riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38). |
| --- | --- |

(5)

Den text som återfinns i bilaga I till denna riktlinje ska införas som bilaga III till riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38).

| (6) | Den text som återfinns i bilaga II till denna riktlinje ska införas som bilaga IV till riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38). |
| --- | --- |

(6)

Den text som återfinns i bilaga II till denna riktlinje ska införas som bilaga IV till riktlinje (EU) 2017/2335 (ECB/2017/38).

Artikel 2

Verkan

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   Eurosystemets centralbanker ska följa denna riktlinje från och med den 1 april 2020.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 21 februari 2020.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens förordning (EU) 2016/867 av den 18 maj 2016 om insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2016/13) (EUT L 144, 1.6.2016, s. 44).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (EGT L 318, 27.11.1998, s. 8).

2

(3)  Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2017/2335 av den 23 november 2017 om förfarandena för insamling av detaljerad data om krediter och kreditrisker (ECB/2017/38) (EUT L 333, 15.12.2017, s. 66).

3

---

BILAGA I

”BILAGA III

Dataattribut för återkopplingsprocesser

| Dataattribut som ingår i de dataset som ECB överför i enlighet med artikel 16d och arrangemang för att dela uppgifter för att skapa återkopplingsprocesser till uppgiftslämnarna |
| --- |
| Dataattribut | Dataset (minsta dataset eller ECB dataset för återkoppling (1)) | Deltagande nationella centralbanker (2) som inte samtycker till att dela data i enlighet med artikel 16c.1 |
| Referensdata
   (*1) |
| Den nationella centralbankens land | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Kreditgivarens land | Datasetet ECB återkopplingsprocess | ES samtycker ej till att dela |
| Gäldenär: namn | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Gäldenär: LEI-kod (identifieringskod för juridiska personer) | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Gäldenär: land | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| ID-kod för ett företags huvudkontor | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för yttersta moderbolag | Datasetet ECB återkopplingsprocess | IT samtycker ej till att dela dessa uppgifter |
| Rättslig form | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Institutionell sektor | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Status för rättsligt förfarande och datum då rättsligt förfarande inleddes | Datasetet ECB återkopplingsprocess | SK och ES samtycker ej till att dela dessa två attribut
  AT samtycker ej till att dela de båda attributen om de avser ”andra rättsliga åtgärder” |
| Uppgifter om instrument |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för avtal
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för instrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Typ av instrument | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Valuta | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT samtycker ej till att dela dessa uppgifter |
| Löptidens startdatum | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT och ES samtycker ej till att dela dessa uppgifter |
| Förvaltningsinstrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT samtycker ej till att dela några data avseende sådana instrument för vilka värdet för detta attribut är ”Förvaltningsinstrument”, dvs. instrument som satts under förvaltning som rapporteras av en uppgiftslämnare (observerad aktör) som inte är instrumentets borgenär |
| Rättsligt giltig slutlig förfallodag | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT och ES samtycker ej till att dela dessa uppgifter |
| Åtagandebelopp vid löptidens början | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Ändamål | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT samtycker ej till att dela dessa uppgifter |
| Regress
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT samtycker ej till att dela uppgifter som avser instrument av typen ”Kundfordringar” om attributets värde är ”Ingen regress”
  PT samtycker ej till att dela uppgifter som avser factoringinstrument om attributet är ”Ingen regress”och attributet ”Betalningsdröjsmål” är 0 eller existerar men betalningen varit förfallen mindre än 90 dagar |
| Finansiella data |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för avtal
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för instrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Utestående nominellt belopp | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Belopp utanför balansräkningen | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Betalningsdröjsmål för instrumentet | Datasetet ECB återkopplingsprocess | ES samtycker ej till att dela detta attribut om det avser instrument vars förfallodatum överskridits med mindre än 90 dagar
  AT vill samtycker ej till att dela detta attribut om det är sorterat på förfallna betalningar |
| Datum då instrumentet förfaller till betalning | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT och ES samtycker ej till att dela
  ES betraktar detta attribut som ett operativt attribut som används för att välja ut instrument vars förfallodatum överskridits med mindre än 90 dagar |
| Överfört belopp
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Upplupen ränta | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Uppgifter avseende motpart–instrument |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för avtal
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för instrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Motparts-ID: borgenär, serviceföretag, originator
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Motparts-ID: gäldenär | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Motpartsroll (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Uppgifter om solidariskt ansvar |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för avtal
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för instrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Motparts-ID (3) | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Belopp som omfattas av solidariskt ansvar | Minsta dataset | Ej tillämpligt |
| Redovisningsdata |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för avtal
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för instrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Ackumulerade avskrivningar | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT samtycker ej till att dela |
| Uppgifter om erhållet skydd |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Skydds-ID
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för utfärdare av skydd
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Typ av skydd | Datasetet ECB återkopplingsprocess | AT samtycker ej till att dela dessa uppgifter |
| Uppgifter om instrument–erhållet skydd
   (4) |
| ID-kod för observerad aktör
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för avtal
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| ID-kod för instrument
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |
| Skydds-ID
  (operativt attribut) | Datasetet ECB återkopplingsprocess | |

Dataattribut som ingår i de dataset som ECB överför i enlighet med artikel 16d och arrangemang för att dela uppgifter för att skapa återkopplingsprocesser till uppgiftslämnarna

Dataattribut

Dataset (minsta dataset eller ECB dataset för återkoppling (1))

Deltagande nationella centralbanker (2) som inte samtycker till att dela data i enlighet med artikel 16c.1

Referensdata
   (*1)

Den nationella centralbankens land

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Kreditgivarens land

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ES samtycker ej till att dela

Gäldenär: namn

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Gäldenär: LEI-kod (identifieringskod för juridiska personer)

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Gäldenär: land

Minsta dataset

Ej tillämpligt

ID-kod för ett företags huvudkontor

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för yttersta moderbolag

Datasetet ECB återkopplingsprocess

IT samtycker ej till att dela dessa uppgifter

Rättslig form

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Institutionell sektor

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Status för rättsligt förfarande och datum då rättsligt förfarande inleddes

Datasetet ECB återkopplingsprocess

SK och ES samtycker ej till att dela dessa två attribut

AT samtycker ej till att dela de båda attributen om de avser ”andra rättsliga åtgärder”

Uppgifter om instrument

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för avtal

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för instrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Typ av instrument

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Valuta

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT samtycker ej till att dela dessa uppgifter

Löptidens startdatum

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT och ES samtycker ej till att dela dessa uppgifter

Förvaltningsinstrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT samtycker ej till att dela några data avseende sådana instrument för vilka värdet för detta attribut är ”Förvaltningsinstrument”, dvs. instrument som satts under förvaltning som rapporteras av en uppgiftslämnare (observerad aktör) som inte är instrumentets borgenär

Rättsligt giltig slutlig förfallodag

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT och ES samtycker ej till att dela dessa uppgifter

Åtagandebelopp vid löptidens början

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Ändamål

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT samtycker ej till att dela dessa uppgifter

Regress

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT samtycker ej till att dela uppgifter som avser instrument av typen ”Kundfordringar” om attributets värde är ”Ingen regress”

PT samtycker ej till att dela uppgifter som avser factoringinstrument om attributet är ”Ingen regress”och attributet ”Betalningsdröjsmål” är 0 eller existerar men betalningen varit förfallen mindre än 90 dagar

Finansiella data

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för avtal

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för instrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Utestående nominellt belopp

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Belopp utanför balansräkningen

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Betalningsdröjsmål för instrumentet

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ES samtycker ej till att dela detta attribut om det avser instrument vars förfallodatum överskridits med mindre än 90 dagar

AT vill samtycker ej till att dela detta attribut om det är sorterat på förfallna betalningar

Datum då instrumentet förfaller till betalning

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT och ES samtycker ej till att dela

ES betraktar detta attribut som ett operativt attribut som används för att välja ut instrument vars förfallodatum överskridits med mindre än 90 dagar

Överfört belopp

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Upplupen ränta

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Uppgifter avseende motpart–instrument

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för avtal

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för instrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Motparts-ID: borgenär, serviceföretag, originator

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Motparts-ID: gäldenär

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Motpartsroll (operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Uppgifter om solidariskt ansvar

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för avtal

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för instrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Motparts-ID (3)

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Belopp som omfattas av solidariskt ansvar

Minsta dataset

Ej tillämpligt

Redovisningsdata

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för avtal

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för instrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Ackumulerade avskrivningar

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT samtycker ej till att dela

Uppgifter om erhållet skydd

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Skydds-ID

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för utfärdare av skydd

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Typ av skydd

Datasetet ECB återkopplingsprocess

AT samtycker ej till att dela dessa uppgifter

Uppgifter om instrument–erhållet skydd
   (4)

ID-kod för observerad aktör

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för avtal

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

ID-kod för instrument

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

Skydds-ID

(operativt attribut)

Datasetet ECB återkopplingsprocess

---

(*1)  De nationella centralbankerna extraherar dessa attribut från RIAD endast om de är markerade som ”F” vilket betyder fria, dvs, inte sekretessbelagda och får offentliggöras eller om de är markerade som ”R” vilket betyder att ett attributsvärde, utöver de godkända användningsområden som framgår av artikel 10.2 b, får delas med den uppgiftslämnare som lämnade informationen och – med beaktande av andra tillämpliga sekretessaspekter – andra uppgiftslämnare, dvs. begränsad delning, i enlighet med Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2018/876 av den 1 juni 2018 om RIAD-data (ECB/2018/16) (EUT L 154, 18.6.2018, s. 3).

*1

(1)  Se definitionerna i artikel 1.

1

(2)  De deltagande nationella centralbankerna anges med hjälp av ISO-landskoden för deras medlemsstat.

2

(3)  På nationell nivå, vid den regelbundna överföringen, delar den mottagande nationella centralbanken endast medgäldenärerna (ID-kod och belopp som omfattas av solidariskt ansvar) som har lån hos de inhemska uppgiftslämnarna med de inhemska uppgiftslämnare.

3

(4)  De nationella centralbankerna får använda dessa attribut i återkopplingsprocessen för att markera sådana instrument som är kopplade till skydd.”

4

---

BILAGA II

”BILAGA IV

Nationella centralbanker som deltar i AnaCredit-ramverket för återkoppling

Inom ramen för denna riktlinje anses nedanstående nationella centralbanker vara deltagande nationella centralbanker från och med de datum som anges nedan.

Inom ramen för denna riktlinje anses nedanstående nationella centralbanker vara deltagande nationella centralbanker från och med de datum som anges nedan. Efter den 1 april 2020 och innan respektive datum då deltagandet inleds kommer de nationella centralbankerna att erhålla ECB:s dataset för återkopplingsprocessen i provsyfte i enlighet med artikel 16d.1.

| Nationella centralbanker | Datum då deltagandet inleds |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 1 juli 2021 |
| Banco de España | 1 juli 2021 |
| Banca d’Italia | 1 juli 2021 |
| Oesterreichische Nationalbank | 1 juli 2021 |
| Banco de Portugal | 1 juli 2021 |
| Národná banka Slovenska | 1 juli 2021 |

Nationella centralbanker

Datum då deltagandet inleds

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

1 juli 2021

Banco de España

1 juli 2021

Banca d’Italia

1 juli 2021

Oesterreichische Nationalbank

1 juli 2021

Banco de Portugal

1 juli 2021

Národná banka Slovenska

1 juli 2021

---

Rättelser

| 6.3.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/58

---

Rättelse till beslut nr 1/2018 av gemensamma ECAA-kommittén av den 3 maj 2018 vad gäller antagande av dess arbetsordning 2019/1802

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 274 av den 28 oktober 2019
  )

Sidan 15:

Istället för:

„(*) Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.”

ska det stå:

„(*) I enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244 av den 10 juni 1999.”

---