# Euroopan unionin C 223/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.223.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 223 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta18. elokuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.223.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 223

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta18. elokuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2010/C 223/01 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 6 päivänä elokuuta 2010, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (CON/2010/65) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan keskuspankki

2010/C 223/01

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 6 päivänä elokuuta 2010, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (CON/2010/65)

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 223/02 | Euron kurssi | 5 |
| 2010/C 223/03 | Komission päätös, annettu 17 päivänä elokuuta 2010, hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän perustamisesta tehdyn päätöksen 2007/623/EY muuttamisesta | 6 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 223/02

Euron kurssi

5

2010/C 223/03

Komission päätös, annettu 17 päivänä elokuuta 2010, hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän perustamisesta tehdyn päätöksen 2007/623/EY muuttamisesta

6

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 223/04 | Valtiontuki – Slovenia – Valtiontuki C 13/10 (ent. NN 17/10) – Mahdolliset tukitoimet yritysten Elan d.o.o. ja Elan Marine d.o.o. hyväksi – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 223/05 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoitus (
  1
  ) | 15 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 223/04

Valtiontuki – Slovenia – Valtiontuki C 13/10 (ent. NN 17/10) – Mahdolliset tukitoimet yritysten Elan d.o.o. ja Elan Marine d.o.o. hyväksi – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

8

2010/C 223/05

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoitus (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan keskuspankki

| 18.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 223/1

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 6 päivänä elokuuta 2010,

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta

(CON/2010/65)

2010/C 223/01

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) antoi 12 päivänä marraskuuta 2009 lausunnon CON/2009/94 (1) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY muuttamisesta kaupankäyntivarastoa ja uudelleenarvopaperistamista koskevien pääomavaatimusten sekä palkka- ja palkkiopolitiikan valvontamenettelyn osalta (jäljempänä ’direktiiviehdotus’). Euroopan parlamentti hyväksyi 7 päivänä heinäkuuta 2010 direktiiviehdotuksen (2), joka on nyt käsiteltävänä Euroopan unionin neuvostossa virallista hyväksyntää varten. Tämä lausunto perustuu direktiiviehdotukseen sellaisena kuin Euroopan parlamentti sen hyväksyi.

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohdan viimeiseen alakohtaan, jonka mukaan EKP voi toimivaltaansa kuuluvilla aloilla antaa lausuntoja muun muassa asianomaisille unionin toimielimille. Direktiiviehdotus sisältää säännöksiä, jotka vaikuttavat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa Euroopan keskuspankkijärjestelmälle (EKPJ) osoitettuun tehtävään määritellä ja toteuttaa unionin rahapolitiikkaa sekä mainitun sopimuksen 127 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun EKPJ:n tehtävään myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1.   Yleisiä huomautuksia

| 1.1 | EKP on huolissaan siitä, että direktiiviehdotuksen liitteessä I olevan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaan rajoituksen soveltamatta jättämistä pidennetään sellaisten katettujen joukkolainojen (3) muodossa olevien saamisten osalta, joiden vakuutena on asuin- tai liikekiinteistö. Tämän poikkeuksen pidentäminen 31.12.2010–31.12.2013 väliseksi ajaksi sallii sellaisten etuoikeusasemaltaan parhaimpien osuuksien rajoituksettoman käytön, joiden liikkeeseenlaskijoina on yhteisöjä, jotka arvopaperistavat joukkolainojen katepooliin kuuluvia asuin- ja liikekiinteistöihin liittyviä saamisia. Lisäksi hyväksytystä tekstistä on poistettu maininta vaatimuksesta, jonka mukaan näiden osuuksien on kuuluttava luottoluokitukseltaan parhaimpaan luokkaan (4). |
| --- | --- |

1.1

EKP on huolissaan siitä, että direktiiviehdotuksen liitteessä I olevan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaan rajoituksen soveltamatta jättämistä pidennetään sellaisten katettujen joukkolainojen (3) muodossa olevien saamisten osalta, joiden vakuutena on asuin- tai liikekiinteistö. Tämän poikkeuksen pidentäminen 31.12.2010–31.12.2013 väliseksi ajaksi sallii sellaisten etuoikeusasemaltaan parhaimpien osuuksien rajoituksettoman käytön, joiden liikkeeseenlaskijoina on yhteisöjä, jotka arvopaperistavat joukkolainojen katepooliin kuuluvia asuin- ja liikekiinteistöihin liittyviä saamisia. Lisäksi hyväksytystä tekstistä on poistettu maininta vaatimuksesta, jonka mukaan näiden osuuksien on kuuluttava luottoluokitukseltaan parhaimpaan luokkaan (4).

| 1.2 | Direktiiviehdotus vaikuttaa näin ollen sijoitusrahastodirektiivin mukaisiin katettuihin joukkolainoihin ja omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin, jotka ovat vakuuskelpoisia eurojärjestelmän luotto-operaatioissa siten kuin eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2000/7 (5) säädetään. Tältä osin eurojärjestelmän vakuuskehikossa asetetaan riskienhallinnan näkökulmasta omaisuusvakuudellisille arvopapereille tiukemmat ehdot, esimerkiksi sovelletaan suurempaa markkina-arvon aliarvostusta ja korkeampaa luottoluokitusvaatimusta, kuin sijoitusrahastodirektiivin mukaisille katetuille joukkolainoille. Direktiiviehdotuksesta voi mahdollisesti seurata, että se kannustaa rahapolitiikan vastapuolia yhdistämään omaisuusvakuudellisia arvopapereitaan tällaisten katettujen joukkolainojen katepooliin, jolloin vastapuolet saavat etuja eurojärjestelmän luottoriskin kasvun kustannuksella. |
| --- | --- |

1.2

Direktiiviehdotus vaikuttaa näin ollen sijoitusrahastodirektiivin mukaisiin katettuihin joukkolainoihin ja omaisuusvakuudellisiin arvopapereihin, jotka ovat vakuuskelpoisia eurojärjestelmän luotto-operaatioissa siten kuin eurojärjestelmän rahapolitiikan välineistä ja menettelyistä 31 päivänä elokuuta 2000 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2000/7 (5) säädetään. Tältä osin eurojärjestelmän vakuuskehikossa asetetaan riskienhallinnan näkökulmasta omaisuusvakuudellisille arvopapereille tiukemmat ehdot, esimerkiksi sovelletaan suurempaa markkina-arvon aliarvostusta ja korkeampaa luottoluokitusvaatimusta, kuin sijoitusrahastodirektiivin mukaisille katetuille joukkolainoille. Direktiiviehdotuksesta voi mahdollisesti seurata, että se kannustaa rahapolitiikan vastapuolia yhdistämään omaisuusvakuudellisia arvopapereitaan tällaisten katettujen joukkolainojen katepooliin, jolloin vastapuolet saavat etuja eurojärjestelmän luottoriskin kasvun kustannuksella.

| 1.3 | Vaikka EKP suhtautuu myönteisesti niihin sääntelytoimiin, joilla vähennetään lainsäädännön tukeutumista ulkopuolisiin luottoluokituksiin, se esittää samalla huolensa siitä, että tekstistä on poistettu maininta vaatimuksesta, jonka mukaan näiden osuuksien on kuuluttava luottoluokitukseltaan parhaimpaan luokkaan, sillä tämä voi edelleen heikentää katettujen joukkolainojen markkinoiden luotettavuutta ja läpinäkyvyyttä sekä viime kädessä vaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen. |
| --- | --- |

1.3

Vaikka EKP suhtautuu myönteisesti niihin sääntelytoimiin, joilla vähennetään lainsäädännön tukeutumista ulkopuolisiin luottoluokituksiin, se esittää samalla huolensa siitä, että tekstistä on poistettu maininta vaatimuksesta, jonka mukaan näiden osuuksien on kuuluttava luottoluokitukseltaan parhaimpaan luokkaan, sillä tämä voi edelleen heikentää katettujen joukkolainojen markkinoiden luotettavuutta ja läpinäkyvyyttä sekä viime kädessä vaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen.

| 1.4 | Yleisesti ottaen sääntelyviranomaisten lähiajan tavoitteena tulisi olla se, että poistetaan soveltamatta jättämistä koskevat säännökset ja kehitetään tiukemmat kriteerit, joita sovelletaan katettujen joukkolainojen katepooliin hyväksyttäviin omaisuuseriin ja jotka i) eivät perustu ulkopuolisiin luottoluokituksiin ja ii) ovat riittävän vahvoja turvaamaan markkinoiden luottamuksen joukkolainoihin, kuitenkin siten että samalla annetaan rahoituslaitoksille riittävästi aikaa tehdä tarvittavat sopeutukset liiketoimintamalleihinsa. Direktiiviehdotuksen liitteessä I olevan 2 kohdan c alakohdan i ja ii alakohtaan sisältyvän enimmäismäärän pienentäminen 20 prosentista 10 prosenttiin liikkeeseenlaskun nimellisarvosta voidaan nähdä myönteisenä kehityksenä tähän suuntaan. |
| --- | --- |

1.4

Yleisesti ottaen sääntelyviranomaisten lähiajan tavoitteena tulisi olla se, että poistetaan soveltamatta jättämistä koskevat säännökset ja kehitetään tiukemmat kriteerit, joita sovelletaan katettujen joukkolainojen katepooliin hyväksyttäviin omaisuuseriin ja jotka i) eivät perustu ulkopuolisiin luottoluokituksiin ja ii) ovat riittävän vahvoja turvaamaan markkinoiden luottamuksen joukkolainoihin, kuitenkin siten että samalla annetaan rahoituslaitoksille riittävästi aikaa tehdä tarvittavat sopeutukset liiketoimintamalleihinsa. Direktiiviehdotuksen liitteessä I olevan 2 kohdan c alakohdan i ja ii alakohtaan sisältyvän enimmäismäärän pienentäminen 20 prosentista 10 prosenttiin liikkeeseenlaskun nimellisarvosta voidaan nähdä myönteisenä kehityksenä tähän suuntaan.

2.   Muutosehdotukset

Siltä osin kuin EKP suosittaa direktiiviehdotusta muutettavaksi, yksityiskohtaiset muutosehdotukset perusteluineen on esitetty liitteessä.

Annettu Frankfurt am Mainissa 6 päivänä elokuuta 2010.

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL C 291, 1.12.2009, s. 1.

1

(2)  P7_TA-PROV (2010) 0274.

2

(3)  Kuten on määritelty arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/611/ETY (EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3) 22 artiklan 4 kohdassa.

3

(4)  Ks. luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/48/EY (uudelleenlaadittu teksti) (EYVL L 177, 30.6.2006, s. 1) liitteessä VI olevan 68 kohdan 3 alakohta.

4

(5)  EYVL L 310, 11.12.2000, s. 1.

5

---

LIITE

Muutosehdotukset

| Euroopan parlamentin ehdottama teksti | EKP:n ehdottamat muutokset (1) |
| --- | --- |
| Muutos |
| Liitteessä VI olevan 68 kohdan ii alakohta |
| ”(ii) | Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:
  Ranskalaisten Fonds Communs de Créances – rahastojen tai d ja e alakohdassa määriteltyjen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen liikkeeseen laskemiin etuoikeusasemaltaan parhaimpiin osuuksiin ei sovelleta 10 prosentin rajoitusta 31 päivään joulukuuta 2013 asti, edellyttäen että i) arvopaperistettujen asuin- tai liikekiinteistöihin liittyvien saamisten alullepanija on saman konsolidoidun yritysryhmän jäsen, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa oleva yhteisö, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa (saman ryhmän jäsenyys tai sidossuhde määritetään silloin, kun etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet asetetaan katettujen joukkolainojen vakuudeksi); ja ii) saman konsolidoidun yritysryhmän jäsenellä, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa olevalla yhteisöllä, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa, säilyy näiden etuoikeusasemaltaan parhaiden osuuksien tukena oleva suuririskisin etuoikeusluokka. Komissio tarkastelee ennen määräajan päättymistä ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä uudelleen tämän säädösvallan siirron asianmukaisuutta ja tarvittaessa sitä, onko asianmukaista ulottaa samanlainen kohtelu koskemaan kaikkia muita katettujen joukkolainojen muotoja. Tarkastelun perusteella komissio voi tarvittaessa delegoiduilla säädöksillä 151 a artiklassa tarkoitettujen valtuuksien mukaisesti jatkaa säädösvallan siirron voimassaoloa tai tehdä siitä pysyvä tai ulottaa se koskemaan muita katettujen joukkolainojen muotoja.” |

Euroopan parlamentin ehdottama teksti

EKP:n ehdottamat muutokset (1)

Muutos

Liitteessä VI olevan 68 kohdan ii alakohta

”(ii)

Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

Ranskalaisten Fonds Communs de Créances – rahastojen tai d ja e alakohdassa määriteltyjen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen liikkeeseen laskemiin etuoikeusasemaltaan parhaimpiin osuuksiin ei sovelleta 10 prosentin rajoitusta 31 päivään joulukuuta 2013 asti, edellyttäen että i) arvopaperistettujen asuin- tai liikekiinteistöihin liittyvien saamisten alullepanija on saman konsolidoidun yritysryhmän jäsen, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa oleva yhteisö, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa (saman ryhmän jäsenyys tai sidossuhde määritetään silloin, kun etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet asetetaan katettujen joukkolainojen vakuudeksi); ja ii) saman konsolidoidun yritysryhmän jäsenellä, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa olevalla yhteisöllä, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa, säilyy näiden etuoikeusasemaltaan parhaiden osuuksien tukena oleva suuririskisin etuoikeusluokka. Komissio tarkastelee ennen määräajan päättymistä ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä uudelleen tämän säädösvallan siirron asianmukaisuutta ja tarvittaessa sitä, onko asianmukaista ulottaa samanlainen kohtelu koskemaan kaikkia muita katettujen joukkolainojen muotoja. Tarkastelun perusteella komissio voi tarvittaessa delegoiduilla säädöksillä 151 a artiklassa tarkoitettujen valtuuksien mukaisesti jatkaa säädösvallan siirron voimassaoloa tai tehdä siitä pysyvä tai ulottaa se koskemaan muita katettujen joukkolainojen muotoja.”

| ”ii) | Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:
  Ranskalaisten Fonds Communs de Créances – rahastojen tai d ja e alakohdassa määriteltyjen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen liikkeeseen laskemiin etuoikeusasemaltaan parhaimpiin osuuksiin ei sovelleta 10 prosentin rajoitusta 31 päivään joulukuuta 2013 asti, edellyttäen että i) hyväksytty luottoluokituslaitos on luokitellut kyseiset etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet parhaimpaan luokkaan katettuja joukkolainoja koskevassa luottoluokituksessaan; ii) arvopaperistettujen asuin- tai liikekiinteistöihin liittyvien saamisten alullepanija on saman konsolidoidun yritysryhmän jäsen, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa oleva yhteisö, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa (saman ryhmän jäsenyys tai sidossuhde määritetään silloin, kun etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet asetetaan katettujen joukkolainojen vakuudeksi); ja iii) saman konsolidoidun yritysryhmän jäsenellä, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa olevalla yhteisöllä, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa, säilyy näiden etuoikeusasemaltaan parhaiden osuuksien tukena oleva suuririskisin etuoikeusluokka. .” |
| --- | --- |

”ii)

Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:

Ranskalaisten Fonds Communs de Créances – rahastojen tai d ja e alakohdassa määriteltyjen vastaavien arvopaperistamisyhteisöjen liikkeeseen laskemiin etuoikeusasemaltaan parhaimpiin osuuksiin ei sovelleta 10 prosentin rajoitusta 31 päivään joulukuuta 2013 asti, edellyttäen että i) hyväksytty luottoluokituslaitos on luokitellut kyseiset etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet parhaimpaan luokkaan katettuja joukkolainoja koskevassa luottoluokituksessaan; ii) arvopaperistettujen asuin- tai liikekiinteistöihin liittyvien saamisten alullepanija on saman konsolidoidun yritysryhmän jäsen, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa oleva yhteisö, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa (saman ryhmän jäsenyys tai sidossuhde määritetään silloin, kun etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet asetetaan katettujen joukkolainojen vakuudeksi); ja iii) saman konsolidoidun yritysryhmän jäsenellä, jonka jäsen katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on, tai samaan keskuslaitokseen sidoksissa olevalla yhteisöllä, johon myös katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija on sidoksissa, säilyy näiden etuoikeusasemaltaan parhaiden osuuksien tukena oleva suuririskisin etuoikeusluokka. .”

Perustelu

EKP on tässä lausunnossa esitettyjen syiden vuoksi huolestunut sen vaatimuksen poistamisesta, jonka mukaan hyväksytyn luottoluokituslaitoksen tulee olla luokitellut kyseiset etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet parhaimpaan luokkaan katettuja joukkolainoja koskevassa luottoluokituksessaan, sillä vaatimuksen poistaminen voi edelleen heikentää katettujen joukkolainojen markkinoiden luotettavuutta ja läpinäkyvyyttä. Tästä syystä EKP suosittaa tämän vaatimuksen palauttamista. Lähiajan tavoitteena tulisi kuitenkin olla se, että poistetaan soveltamatta jättämistä koskevat säännökset ja kehitetään sellaiset tiukemmat kriteerit, joita sovelletaan katettujen joukkolainojen katepooliin hyväksyttäviin omaisuuseriin ja jotka i) eivät perustu ulkopuolisiin luottoluokituksiin ja ii) ovat riittävän vahvoja turvaamaan markkinoiden luottamuksen joukkolainoihin. Näin ollen viittaukset mahdolliseen (määrittelemättömään) soveltamatta jättämisen jatkamiseen olisi poistettava.

EKP on tietoinen siitä, että liitteessä VI olevan 68 kohdan i) alakohdassa edellytetään, että vakuutena käytettävät etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet sijoittuvat luottoluokkaan 1. Tämä ei kuitenkaan poista huolta siitä, että tekstistä on poistettu vaatimus, jossa edellytetään, että hyväksytty luottoluokituslaitos on luokitellut kyseiset etuoikeusasemaltaan parhaimmat osuudet parhaimpaan luokkaan. Tämä johtuu siitä, että vaatimusta sijoittumisesta luottoluokkaan 1 sovelletaan ainoastaan liikkeeseenlaskun nimellisarvoon perustuvan 10 prosentin enimmäismäärän osalta, jota sovelletaan tapauksiin, joita poikkeus ei koske. Tältä osin todetaan, että toimivaltaiset viranomaiset vastaavat luottoluokkien 1:stä 6:een määrittelystä direktiivin 2006/48/EY 82 artiklan mukaisesti, mikä merkitsee tiettyä harkintavaltaa luottoluokitusten osalta. EKP:n käsityksenä kuitenkin on, että käsite ”luokitus parhaimpaan luokkaan” on määriteltävä suppeammin.

Poikkeuksen soveltaminen riippuu direktiiviehdotuksen sen version mukaan, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi, kahden edellytyksen toteutumisesta. Ensinnäkin edellytetään, että arvopaperistetut asunto- tai liikekiinteistöihin liittyvät saamiset eivät ole peräisin sen ryhmän ulkopuolelta, johon katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskija kuuluu. EKP katsoo, että tämän edellytyksen täyttymistä voi
  olla vaikea käytännössä todentaa. Toiseksi edellytetään, että samaan ryhmään kuuluvalla jäsenellä säilyy koko näiden etuoikeusasemaltaan parhaiden osuuksien tukena oleva suuririskisin etuoikeusluokka. EKP katsoo, että vaikka suuririskisin etuoikeusluokka säilyy ryhmän sisällä, yhteisöt voivat helposti kiertää tämän vaatimuksen suojausstrategioita käyttämällä. Näistä syistä EKP katsoo, että nämä edellytykset eivät itsessään sisällä riittäviä takeita, joilla voitaisiin perustella näiden omaisuuserien sisällyttäminen katettujen joukkolainojen katepooliin. EKP kuitenkin toteaa, että vaatimukset takaavat tietyntasoisen suojan joukkolainojen haltijoille, erityisesti jos tekstiin palautetaan vaatimus etuoikeusasemaltaan parhaimpien osuuksien kuulumisesta parhaimpaan luokkaan.

---

(1)  Lihavointi itse tekstissä osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin. Tekstissä oleva yliviivaus osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 18.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 223/5

---

Euron kurssi (1)

17. elokuuta 2010

2010/C 223/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2860 |
| JPY | Japanin jeniä | 109,66 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4492 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,82300 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4330 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,3411 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9065 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,805 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 279,50 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7085 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9709 |
| RON | Romanian leuta | 4,2383 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9285 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4251 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3341 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,9919 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8122 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7424 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 512,72 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,3355 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,7346 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2525 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 526,27 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0625 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,055 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 39,1144 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,796 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2499 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,2260 |
| INR | Intian rupiaa | 59,9500 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2860

JPY

Japanin jeniä

109,66

DKK

Tanskan kruunua

7,4492

GBP

Englannin puntaa

0,82300

SEK

Ruotsin kruunua

9,4330

CHF

Sveitsin frangia

1,3411

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,9065

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,805

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

279,50

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7085

PLN

Puolan zlotya

3,9709

RON

Romanian leuta

4,2383

TRY

Turkin liiraa

1,9285

AUD

Australian dollaria

1,4251

CAD

Kanadan dollaria

1,3341

HKD

Hongkongin dollaria

9,9919

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8122

SGD

Singaporin dollaria

1,7424

KRW

Etelä-Korean wonia

1 512,72

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,3355

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,7346

HRK

Kroatian kunaa

7,2525

IDR

Indonesian rupiaa

11 526,27

MYR

Malesian ringgitiä

4,0625

PHP

Filippiinien pesoa

58,055

RUB

Venäjän ruplaa

39,1144

THB

Thaimaan bahtia

40,796

BRL

Brasilian realia

2,2499

MXN

Meksikon pesoa

16,2260

INR

Intian rupiaa

59,9500

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 18.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 223/6

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä elokuuta 2010,

hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän perustamisesta tehdyn päätöksen 2007/623/EY muuttamisesta

2010/C 223/03

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksellä 2007/623/EY (1) perustettiin hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevä riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmä, jäljempänä ‘ryhmä’, kolmen vuoden määräajaksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksellä 2007/623/EY (1) perustettiin hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevä riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmä, jäljempänä ‘ryhmä’, kolmen vuoden määräajaksi.

| (2) | Hallinnollisten rasitteiden vähentäminen ja lainsäädännön yksinkertaistaminen kuuluvat edelleen komission ensisijaisiin tavoitteisiin, ja toimintaohjelma, joka koskee hallinnollisen rasituksen keventämistä Euroopan unionissa, on tarkoitus saada päätöksen vuonna 2012. |
| --- | --- |

(2)

Hallinnollisten rasitteiden vähentäminen ja lainsäädännön yksinkertaistaminen kuuluvat edelleen komission ensisijaisiin tavoitteisiin, ja toimintaohjelma, joka koskee hallinnollisen rasituksen keventämistä Euroopan unionissa, on tarkoitus saada päätöksen vuonna 2012.

| (3) | Ryhmän ja sen jäsenten toimeksiantoa olisi sen vuoksi jatkettava. |
| --- | --- |

(3)

Ryhmän ja sen jäsenten toimeksiantoa olisi sen vuoksi jatkettava.

| (4) | Ryhmän olisi myös vastaisuudessa tehtävä läheistä yhteistyötä sekä ulkopuolisten sidosryhmien että komission yksiköiden kanssa ja vaihdettava säännöllisesti ja järjestelmällisesti näkemyksiä ja kokemuksia hallinnolliseen rasitukseen liittyvistä kysymyksistä vaikutustenarviointilautakunnan puheenjohtajana toimivan apulaispääsihteerin kanssa, |
| --- | --- |

(4)

Ryhmän olisi myös vastaisuudessa tehtävä läheistä yhteistyötä sekä ulkopuolisten sidosryhmien että komission yksiköiden kanssa ja vaihdettava säännöllisesti ja järjestelmällisesti näkemyksiä ja kokemuksia hallinnolliseen rasitukseen liittyvistä kysymyksistä vaikutustenarviointilautakunnan puheenjohtajana toimivan apulaispääsihteerin kanssa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös K(2007) 4063 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 2 artikla seuraavasti:
  ”2 artikla
  Ryhmän tehtävänä on antaa komissiolle neuvoja toimintaohjelmasta, jonka tavoitteena on hallinnollisen rasituksen keventäminen Euroopan unionissa ja jolla on tarkoitus vähentää yrityksille EU:n lainsäädännöstä aiheutuvaa hallinnollista rasitusta 25 prosenttia vuoteen 2012 mennessä, sekä neuvoja, jotka liittyvät komission työohjelmaan sisältyviin yksinkertaistamisaloitteisiin.
  Erityisesti ryhmä:






  — | antaa neuvoja, jotka liittyvät konsulttien ehdottamiin sekä internetissä järjestetyissä kuulemisissa ja jäsenvaltioissa pidetyissä työryhmien kokouksissa esitettyihin toimenpiteisiin hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi, |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 2 artikla seuraavasti:

”2 artikla

Ryhmän tehtävänä on antaa komissiolle neuvoja toimintaohjelmasta, jonka tavoitteena on hallinnollisen rasituksen keventäminen Euroopan unionissa ja jolla on tarkoitus vähentää yrityksille EU:n lainsäädännöstä aiheutuvaa hallinnollista rasitusta 25 prosenttia vuoteen 2012 mennessä, sekä neuvoja, jotka liittyvät komission työohjelmaan sisältyviin yksinkertaistamisaloitteisiin.

Erityisesti ryhmä:

—

antaa neuvoja, jotka liittyvät konsulttien ehdottamiin sekä internetissä järjestetyissä kuulemisissa ja jäsenvaltioissa pidetyissä työryhmien kokouksissa esitettyihin toimenpiteisiin hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi,

| — | antaa komissiolle tämän pyynnöstä neuvoja toimintaohjelmaan liittyvissä menetelmäkysymyksissä, |
| --- | --- |

—

antaa komissiolle tämän pyynnöstä neuvoja toimintaohjelmaan liittyvissä menetelmäkysymyksissä,

| — | ehdottaa, mitä muita voimassa olevia säädöksiä voitaisiin tarvittaessa sisällyttää hallinnollisen rasituksen keventämiseksi toteutettavaan ohjelmaan, |
| --- | --- |

—

ehdottaa, mitä muita voimassa olevia säädöksiä voitaisiin tarvittaessa sisällyttää hallinnollisen rasituksen keventämiseksi toteutettavaan ohjelmaan,

| — | antaa komissiolle neuvoja, jotka liittyvät komission jatkuvaan yksinkertaistamisohjelmaan ja etenkin sellaisiin tämän ohjelman kattamiin säädöksiin, joiden osalta hallinnollista rasitusta on mahdollista vähentää merkittävästi, |
| --- | --- |

—

antaa komissiolle neuvoja, jotka liittyvät komission jatkuvaan yksinkertaistamisohjelmaan ja etenkin sellaisiin tämän ohjelman kattamiin säädöksiin, joiden osalta hallinnollista rasitusta on mahdollista vähentää merkittävästi,

| — | auttaa komissiota varmistamaan, että hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevien ehdotusten hyväksyminen etenee neuvostossa ja parlamentissa, |
| --- | --- |

—

auttaa komissiota varmistamaan, että hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevien ehdotusten hyväksyminen etenee neuvostossa ja parlamentissa,

| — | laatii marraskuuhun 2011 mennessä raportin jäsenvaltioissa käytössä olevista parhaista käytänteistä, joiden avulla EU:n lainsäädäntö pyritään panemaan täytäntöön mahdollisimman vähäisin hallinnollisin rasittein. |
| --- | --- |

—

laatii marraskuuhun 2011 mennessä raportin jäsenvaltioissa käytössä olevista parhaista käytänteistä, joiden avulla EU:n lainsäädäntö pyritään panemaan täytäntöön mahdollisimman vähäisin hallinnollisin rasittein.

Ryhmän toimeksianto päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.”

| 2. | Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”3 artikla
  1.   Komissio voi kuulla ryhmää mistä tahansa kysymyksestä, joka liittyy hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa toteutettavan toimintaohjelman tai komission työohjelmaan sisältyvän jatkuvan yksinkertaistamisohjelman täytäntöönpanoon.” |
| --- | --- |

2.

Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”3 artikla

1.   Komissio voi kuulla ryhmää mistä tahansa kysymyksestä, joka liittyy hallinnollisen rasituksen keventämiseksi Euroopan unionissa toteutettavan toimintaohjelman tai komission työohjelmaan sisältyvän jatkuvan yksinkertaistamisohjelman täytäntöönpanoon.”

| 3. | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:
  4 artikla






  a) | Korvataan 4 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Ryhmän jäsenet nimitetään toimikaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.” |
| --- | --- | --- |

3.

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 4 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Ryhmän jäsenet nimitetään toimikaudeksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.”

| b) | Korvataan 7 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
  ”Jäsenten nimet julkaistaan Euroopan komission pääsihteeristön verkkosivuilla.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 7 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”Jäsenten nimet julkaistaan Euroopan komission pääsihteeristön verkkosivuilla.”

| 4. | Korvataan 5 artiklan 4 kohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Euroopan komission pääsihteeristö huolehtii ryhmän sihteeripalveluista.” |
| --- | --- |

4.

Korvataan 5 artiklan 4 kohdan toinen virke seuraavasti:

”Euroopan komission pääsihteeristö huolehtii ryhmän sihteeripalveluista.”

| 5. | Korvataan 7 artikla seuraavasti:
  ”7 artikla
  Sovellettavuus
  Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2012.” |
| --- | --- |

5.

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Sovellettavuus

Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2012.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 30 päivänä elokuuta 2010.

Tehty Brysselissä 17 päivänä elokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 253, 28.9.2007, s. 40.

1

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 18.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 223/8

---

VALTIONTUKI – SLOVENIA

Valtiontuki C 13/10 (ent. NN 17/10) – Mahdolliset tukitoimet yritysten Elan d.o.o. ja Elan Marine d.o.o. hyväksi

Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 223/04

Komissio on ilmoittanut 12 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Slovenialle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittuja toimenpiteitä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteistä, joita koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Slovenialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

I   MENETTELY

Heinäkuun 10. heinäkuuta 2008 tehtiin kantelu väitetystä valtiontuesta slovenialaisen Elan Ski -yrityksen hyväksi. Komissio on tutkinut väitettyä tukea ja esittänyt Slovenian valtiolle useita tietopyyntöjä. Lisäksi komissio on saanut yksityiskohtaisia tietoja kantelun tekijältä.

II   KUVAUS

Mainitut tuensaajat olivat suksienvalmistaja Elan Ski ja huviveneiden valmistaja Elan Marine. Molemmat yritykset ovat sijoittautuneet alueelle, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetukea. Yritykset omistaa kokonaan Elan Skupina, joka on puolestaan useiden valtionyhtiöiden omistama. Elan Skupina ja sen kaksi tytäryritystä ovat olleet taloudellisissa vaikeuksissa useiden vuosien ajan. Tämän vuoksi Elan Skupinan omistavat valtionyhtiöt antoivat Elan Skupinalle vuosina 2007 ja 2008 kaksi 10 miljoonan EUR pääomankorotusta, joista se sijoitti 11,7 miljoonaa EUR Elan Ski -yritykseen. Loppuosa eli 8,3 miljoonaa EUR siirrettiin Elan Marinelle.

III   ARVIOINTI

Pääomankorotukset saattavat sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Niiden antajat olivat kaksi valtionyhtiötä, joten vaikuttaa siltä, että ne on tehty valtion varoista. Lisäksi pääomankorotukset saattoivat antaa etua yritykselle, jolla ei ollut vallitsevassa tilanteessa mahdollisuuksia saada helposti pääomaa ja luottoa. Jos kyseiset toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, komission on tutkittava, voisiko tuki olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaista. Komissiolla ei tähän mennessä ole tarpeeksi tietoa, joiden perusteella se voisi todeta, että nämä toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille.

IV   PÄÄTELMÄT

Edellä esitetyn perusteella komission on aloitettava SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely kuvailluista toimenpiteistä.

KIRJE TEKSTI

”Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po proučitvi informacij o zgoraj navedenih ukrepih, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1).

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči. |
| --- | --- |

(1)

Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči.

| (2) | Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010.

2.   UPRAVIČENCI

2.1   Elan Ski

| (3) | Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo. |
| --- | --- |

(3)

Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo.

| (4) | Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3). |
| --- | --- |

(4)

Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3).

| (5) | Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij. |
| --- | --- |

(5)

Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij.

| (6) | Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(6)

Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo.

2.2   Elan Marine

| (7) | Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo. |
| --- | --- |

(7)

Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo.

2.3   Elan Skupina

| (8) | Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o. |
| --- | --- |

(8)

Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o.

| (9) | Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi). |
| --- | --- |

(9)

Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi).

| (10) | Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:






  — | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- | --- |

(10)

Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:

—

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju),

| — | poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS), |
| --- | --- |

—

poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS),

| — | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja, |
| --- | --- |

—

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja,

| — | Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- |

—

Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju),

| — | Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti. |
| --- | --- |

—

Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti.

Razpredelnica 1:   Lastniška struktura januarja 2009

Image

| (11) | Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

  Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih









  Subjekt | 1. januar 2007 | Po 1. ukrepu
  (april 2008) | Po 2. ukrepu
  (januar 2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska družba | 30,5 % | 47,3 % | 47,3 % |
| KAD-PPS | 10,3 % | 10,3 % | 10,3 % |
| DSU | 17,3 % | 17,3 % | 17,3 % |
| Triglav Naložbe | 13,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Zavarovalnica Triglav | 11,9 % | 11,9 % | 11,9 % |
| KD Kapital | 16,8 % | 0 % | 0 % |
| Domnevno skupno državno lastništvo | 83,2 % | 100 % | 100 % |

(11)

Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih

Subjekt

1. januar 2007

Po 1. ukrepu

(april 2008)

Po 2. ukrepu

(januar 2009)

Kapitalska družba

30,5 %

47,3 %

47,3 %

KAD-PPS

10,3 %

10,3 %

10,3 %

DSU

17,3 %

17,3 %

17,3 %

Triglav Naložbe

13,2 %

13,2 %

13,2 %

Zavarovalnica Triglav

11,9 %

11,9 %

11,9 %

KD Kapital

16,8 %

0 %

0 %

Domnevno skupno državno lastništvo

83,2 %

100 %

100 %

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Dokapitalizacija leta 2007 (Ukrep 1)

| (12) | Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje. |
| --- | --- |

(12)

Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje.

| (13) | Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4). |
| --- | --- |

(13)

Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4).

| (14) | Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS). |
| --- | --- |

(14)

Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS).

| (15) | Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR. |
| --- | --- |

(15)

Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR.

3.2   Dokapitalizacija leta 2008 (Ukrep 2)

| (16) | Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci. |
| --- | --- |

(16)

Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci.

| (17) | Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. |
| --- | --- |

(17)

Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS.

| (18) | Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR. |
| --- | --- |

(18)

Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR.

| (19) | V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina.

4.   OCENA

| (20) | Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(20)

Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju).

4.1   Podjetje v težavah

| (21) | V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah.

| (22) | V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub. |
| --- | --- |

(22)

V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub.

| (23) | Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘. |
| --- | --- |

(23)

Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘.

| (24) | Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (25) | Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(25)

Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

4.2.1   Državna sredstva in odgovornost države

| (26) | Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11). |
| --- | --- |

(26)

Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11).

| (27) | Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava.

| (28) | Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.

| (29) | Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija.

| (30) | Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave.

4.2.2   Prednost

| (31) | V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti.

| (32) | Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.






  — | Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi. |
| --- | --- | --- |

(32)

Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.

—

Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi.

| — | Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava. |
| --- | --- |

—

Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava.

| (33) | Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.






  — | Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb. |
| --- | --- | --- |

(33)

Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.

—

Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb.

| — | Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb.

| — | Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij. |
| --- | --- |

—

Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij.

| — | Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena. |
| --- | --- |

—

Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena.

| — | Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno. |
| --- | --- |

—

Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno.

| (34) | Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let.

| (35) | Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki. |
| --- | --- |

(35)

Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki.

4.2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (36) | Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki. |
| --- | --- |

(36)

Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki.

4.2.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (37) | Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(37)

Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4.3   Združljivost pomoči

| (38) | Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (39) | Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(39)

Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov.

4.3.1   Smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (40) | Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

| (41) | V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje.

| (42) | Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(42)

Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe.

| (43) | V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.






  — | Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- | --- |

(43)

V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.

—

Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| — | Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto. |
| --- | --- |

—

Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto.

| — | Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež. |
| --- | --- |

—

Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež.

| — | Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo. |
| --- | --- |

—

Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo.

| (44) | Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(44)

Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

| (45) | Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje.

4.3.2   Regionalna pomoč

| (46) | Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči.

| (47) | Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (48) | Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma.

Odločitev

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s postopkom iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija poziva Slovenijo, da predloži svoje pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni pomoči, v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa. Informacije morajo zlasti vsebovati:

informacije glede družb DSU, Triglav naložbe oziroma Zavarovalnica Triglav:

| — | prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije,

| — | prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve, |
| --- | --- |

—

prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve,

| — | prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete, |
| --- | --- |

—

prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete,

| — | prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave; |
| --- | --- |

—

prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave;

informacije glede nakupa delnic družbe KD Kapital v družbi Elan Skupina s strani Kapitalske družbe:

| — | prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic,

| — | poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital. |
| --- | --- |

—

poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital.

Komisija poziva slovenske državne organe, da takoj posredujejo izvod tega dopisa morebitnemu prejemniku pomoči.

Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki določa, da se lahko od prejemnika izterja vsa nezakonita pomoč.

Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije. Obvestila bo tudi vse zainteresirane stranke v državah članicah Efte, ki so podpisnice sporazuma EGP, z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije, z izvodom tega dopisa pa bo obvestila tudi nadzorni organ Efte. Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila.”

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tej odločitvi je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

2

(3)  Informacije s slovenske vladne spletne strani: http://www.slovenia.si/

3

(4)  Kleine Zeitung, 23. avgusta 2007, ‚Elan rutscht immer tiefer in die roten Zahlen‘ (Elan še naprej drsi v rdeče številke).

4

(5)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), podaljšane s Sporočilom Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 156, 9.7.2009, str. 3).

5

(6)  Elan Ski: kapital 31.12.2006: 36,5 milijona EUR; 31.12.2007: 25,3 milijona EUR; 31.12.2008: 24,1 milijona EUR; Elan Marine: kapital 31.12.2006: 5,6 milijona EUR; 31.12.2007: 5,3 milijona EUR; 31.12.2008: 3,6 milijona EUR.

6

(7)  Neto izguba leta 2006: 0,472 milijona EUR; 2007: 6,674 milijona EUR; 2008: 12,971 milijona EUR.

7

(8)  Neto dobiček leta 2006: 1,2 milijona EUR; neto izguba leta 2007: 0,305 milijona EUR; 2008: 10,214 milijona EUR.

8

(9)  Elan Ski: promet leta 2005: 66 milijonov EUR; 2006: 48 milijonov EUR; 2007: 40 milijonov EUR; 2008: 38 milijonov EUR; 2009: 36 milijonov EUR; Elan Marine: promet leta 2006: 31,8 milijona EUR; 2007: 38,6 milijona EUR; 2008: 25,9 milijona EUR.

9

(10)  Poleg dveh morebitnih upravičenk je imela izgubo tudi njuna materinska družba Elan Skupina, in sicer 8,4 milijona EUR leta 2007 in 12 milijonov EUR leta 2008. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij je bila ta izguba posledica slabega poslovanja družbe Elan Ski.

10

(11)  Zadeva C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

11

(12)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

12

(13)  Zadeva T-228/99, WestLB proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435.

13

(14)  Glej zadevo C-303/88, Italijanska republika proti Komisiji – državna pomoč podjetjem na področju tekstila in oblačil (ENI Lanerossi), Recueil 1991, str. I-1433.

14

---

| 18.8.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 223/15

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ilmoitus

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 223/05

Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoitus lupakierroksen ulkopuolisesta offshore-lupia (merellä) koskevasta hakemuspyynnöstä lohkon 103/1 osalta

Energia- ja ilmastonmuutosministeriö

Vuoden 1998 Petroleum Act -laki

Offshore-lupahakemukset

| 1. | Energia- ja ilmastonmuutosministeri pyytää asiasta kiinnostuneita tahoja hakemaan offshore-tuotantolupia Yhdistyneen kuningaskunnan manneralustan lohkolla 103/1. |
| --- | --- |

1.

Energia- ja ilmastonmuutosministeri pyytää asiasta kiinnostuneita tahoja hakemaan offshore-tuotantolupia Yhdistyneen kuningaskunnan manneralustan lohkolla 103/1.

| 2. | Lohko on esitetty kartassa, joka on nähtävissä energia- ja ilmastonmuutosministeriössä (DECC) ja johon voi tutustua etukäteen sovittuna aikana (P. +44 3000686042) maanantaista perjantaihin klo 9.15–16.45 tämän ilmoituksen viimeiseen voimassaolopäivään saakka. |
| --- | --- |

2.

Lohko on esitetty kartassa, joka on nähtävissä energia- ja ilmastonmuutosministeriössä (DECC) ja johon voi tutustua etukäteen sovittuna aikana (P. +44 3000686042) maanantaista perjantaihin klo 9.15–16.45 tämän ilmoituksen viimeiseen voimassaolopäivään saakka.

| 3. | Tätä tarjousta koskevat tarkemmat tiedot, joihin sisältyy tarjolla olevan alueen kartta, lupia koskevat ohjeet, lupaehdot sekä hakuohjeet, ovat saatavissa energian kehittämisyksikön (Energy Development Unit, EDU) verkkosivuilta (ks. jäljempänä). |
| --- | --- |

3.

Tätä tarjousta koskevat tarkemmat tiedot, joihin sisältyy tarjolla olevan alueen kartta, lupia koskevat ohjeet, lupaehdot sekä hakuohjeet, ovat saatavissa energian kehittämisyksikön (Energy Development Unit, EDU) verkkosivuilta (ks. jäljempänä).

| 4. | Kaikki hakemukset arvioidaan Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 -säännösten (S.I. 1995 No. 1434) ehtojen mukaisesti siltä pohjalta, että Yhdistyneen kuningaskunnan öljy- ja kaasuvarojen etsinnän on oltava jatkuvaa, ripeää, perusteellista, tehokasta ja turvallista; samalla otetaan asianmukaisesti huomioon ympäristönäkökohdat. |
| --- | --- |

4.

Kaikki hakemukset arvioidaan Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 -säännösten (S.I. 1995 No. 1434) ehtojen mukaisesti siltä pohjalta, että Yhdistyneen kuningaskunnan öljy- ja kaasuvarojen etsinnän on oltava jatkuvaa, ripeää, perusteellista, tehokasta ja turvallista; samalla otetaan asianmukaisesti huomioon ympäristönäkökohdat.

Hakemukset

| 5. | Ainoastaan perinteisiä lupia koskevat hakemukset hyväksytään. Hakemukset arvioidaan seuraavin perustein:






  a) | hakijan taloudellinen elinkelpoisuus ja taloudelliset valmiudet suorittaa toimet, jotka voidaan luvan mukaan toteuttaa sen ensimmäisenä voimassaolokautena, mukaan luettuna työohjelma, joka on esitetty kyseisellä lohkolla sijaitsevan alueen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi; |
| --- | --- | --- |

5.

Ainoastaan perinteisiä lupia koskevat hakemukset hyväksytään. Hakemukset arvioidaan seuraavin perustein:

a)

hakijan taloudellinen elinkelpoisuus ja taloudelliset valmiudet suorittaa toimet, jotka voidaan luvan mukaan toteuttaa sen ensimmäisenä voimassaolokautena, mukaan luettuna työohjelma, joka on esitetty kyseisellä lohkolla sijaitsevan alueen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi;

| b) | hakijan tekniset valmiudet suorittaa toimet, jotka voidaan luvan mukaan toteuttaa sen voimassaolokautena, mukaan luettuna hiilivetyesiintymien kartoittaminen kyseisellä lohkolla. Tekniset valmiudet arvioidaan osittain lohkoa koskevan analyysin laadun perusteella; |
| --- | --- |

b)

hakijan tekniset valmiudet suorittaa toimet, jotka voidaan luvan mukaan toteuttaa sen voimassaolokautena, mukaan luettuna hiilivetyesiintymien kartoittaminen kyseisellä lohkolla. Tekniset valmiudet arvioidaan osittain lohkoa koskevan analyysin laadun perusteella;

| c) | tapa, jolla hakija aikoo suorittaa luvassa sallitut toimet, mukaan luettuna sen työohjelman laatu, joka on esitetty hakemuksen kohteena olevalla lohkolla sijaitsevan alueen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi; |
| --- | --- |

c)

tapa, jolla hakija aikoo suorittaa luvassa sallitut toimet, mukaan luettuna sen työohjelman laatu, joka on esitetty hakemuksen kohteena olevalla lohkolla sijaitsevan alueen kaikkien mahdollisuuksien selvittämiseksi;

| d) | jos hakijalla on tai on aiemmin ollut Petroleum (Production) Act 1998 -lain mukainen lupa, hakijan kyseisen luvan alaisessa toiminnassa mahdollisesti havaittu tehottomuus tai vastuuntunnon puute. |
| --- | --- |

d)

jos hakijalla on tai on aiemmin ollut Petroleum (Production) Act 1998 -lain mukainen lupa, hakijan kyseisen luvan alaisessa toiminnassa mahdollisesti havaittu tehottomuus tai vastuuntunnon puute.

| 6. | Sen toimijan, jota kukin hakijaryhmä esittää toiminnan harjoittajaksi (sekä lupaa yksin hakevien yritysten), on esitettävä selvitys merialueilla tapahtuvassa luvanvaraisessa toiminnassa noudattamastaan yleisestä ympäristöpolitiikasta. |
| --- | --- |

6.

Sen toimijan, jota kukin hakijaryhmä esittää toiminnan harjoittajaksi (sekä lupaa yksin hakevien yritysten), on esitettävä selvitys merialueilla tapahtuvassa luvanvaraisessa toiminnassa noudattamastaan yleisestä ympäristöpolitiikasta.

| 7. | Ministeri myöntää luvan ainoastaan siinä tapauksessa, että hän on valmis hyväksymään samalla myös hakijan valitseman toimijan. Ennen toimijan hyväksymistä ministerin on oltava vakuuttunut siitä, että ehdokas pystyy suunnittelemaan ja ohjaamaan poraustoimintaa henkilöstön lukumäärän, kokemuksen ja koulutuksen, ehdotettujen menettelyjen ja menetelmien, komentorakenteen, urakoitsijoiden kanssa tehtävän yhteistyön ja yleisen yritysstrategian suhteen. Ehdotettua toimijaa harkitessaan ministeri ottaa huomioon niin hakemuksessa esitetyt uudet tiedot kuin ehdokkaan maineen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

7.

Ministeri myöntää luvan ainoastaan siinä tapauksessa, että hän on valmis hyväksymään samalla myös hakijan valitseman toimijan. Ennen toimijan hyväksymistä ministerin on oltava vakuuttunut siitä, että ehdokas pystyy suunnittelemaan ja ohjaamaan poraustoimintaa henkilöstön lukumäärän, kokemuksen ja koulutuksen, ehdotettujen menettelyjen ja menetelmien, komentorakenteen, urakoitsijoiden kanssa tehtävän yhteistyön ja yleisen yritysstrategian suhteen. Ehdotettua toimijaa harkitessaan ministeri ottaa huomioon niin hakemuksessa esitetyt uudet tiedot kuin ehdokkaan maineen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja sen ulkopuolella.

Ohjeet

| 8. | Lisää tähän tarjoukseen liittyviä ohjeita on energiavarojen kehittämisyksikön (Energy Resources Development Unit, ERDU) verkkosivuilla osoitteessa: http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

8.

Lisää tähän tarjoukseen liittyviä ohjeita on energiavarojen kehittämisyksikön (Energy Resources Development Unit, ERDU) verkkosivuilla osoitteessa: http://www.og.decc.gov.uk/

Luvat

| 9. | Ellei tiettyä lohkoa koskevaa ympäristöarviointia edellytetä (ks. jäljempänä oleva 12 kohta) ja jos ministeri päättää tarjota lupaa hakijalle, joka on jättänyt hakemuksen tämän ilmoituksen perusteella, tarjous tehdään 12 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivämäärästä. |
| --- | --- |

9.

Ellei tiettyä lohkoa koskevaa ympäristöarviointia edellytetä (ks. jäljempänä oleva 12 kohta) ja jos ministeri päättää tarjota lupaa hakijalle, joka on jättänyt hakemuksen tämän ilmoituksen perusteella, tarjous tehdään 12 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivämäärästä.

| 10. | Ministeri ei vastaa mistään kustannuksista, jotka aiheutuvat hakijalle hakemuksen harkintavaiheessa tai sen tekemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

10.

Ministeri ei vastaa mistään kustannuksista, jotka aiheutuvat hakijalle hakemuksen harkintavaiheessa tai sen tekemisen yhteydessä.

Ympäristöarvioinnit

| 11. | Ministeri on suorittanut kohteena olevalla alueella strategisen ympäristöarvioinnin (SEA) niiden vaatimusten mukaisesti, joista on säädetty tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa direktiivissä 2001/42/EY.
  Strategisen ympäristöarvioinnin tulokset ovat nähtävillä offshore-energian strategista ympäristövaikutusten arviointia koskevalla DECC:n verkkosivulla osoitteessa: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php |
| --- | --- |

11.

Ministeri on suorittanut kohteena olevalla alueella strategisen ympäristöarvioinnin (SEA) niiden vaatimusten mukaisesti, joista on säädetty tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa direktiivissä 2001/42/EY.

Strategisen ympäristöarvioinnin tulokset ovat nähtävillä offshore-energian strategista ympäristövaikutusten arviointia koskevalla DECC:n verkkosivulla osoitteessa: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php

| 12. | Tämän pyynnön mukaiset luvat myönnetään ainoastaan, jos (a) luvan mukaisesti toteutettavilla toimilla ei todennäköisesti ole merkittäviä vaikutuksia erityisten suojelutoimien alueen (SAC) tai erityissuojelualueen (SPA) hoitoon tai jos (b) luontodirektiivin mukaisessa tarkoituksenmukaisessa arvioinnissa todetaan, ettei toimilla ole kielteisiä vaikutuksia tällaisiin SAC- tai SPA-alueisiin taikka (c) jos arvioiduilla toimilla on todennäköisesti tällaisia kielteisiä vaikutuksia, mutta (i) luvan myöntämiselle on erittäin tärkeän yleisen edun kannalta pakottavia syitä, (ii) asianmukaisia korvaustoimenpiteitä toteutetaan ja (iii) vaihtoehtoisia ratkaisuja ei ole. |
| --- | --- |

12.

Tämän pyynnön mukaiset luvat myönnetään ainoastaan, jos (a) luvan mukaisesti toteutettavilla toimilla ei todennäköisesti ole merkittäviä vaikutuksia erityisten suojelutoimien alueen (SAC) tai erityissuojelualueen (SPA) hoitoon tai jos (b) luontodirektiivin mukaisessa tarkoituksenmukaisessa arvioinnissa todetaan, ettei toimilla ole kielteisiä vaikutuksia tällaisiin SAC- tai SPA-alueisiin taikka (c) jos arvioiduilla toimilla on todennäköisesti tällaisia kielteisiä vaikutuksia, mutta (i) luvan myöntämiselle on erittäin tärkeän yleisen edun kannalta pakottavia syitä, (ii) asianmukaisia korvaustoimenpiteitä toteutetaan ja (iii) vaihtoehtoisia ratkaisuja ei ole.

| 13. | Lupahallinto: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (P. +44 3000686042, F. +44 3000685129).
  EDU:n verkkosivut: http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

13.

Lupahallinto: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (P. +44 3000686042, F. +44 3000685129).

EDU:n verkkosivut: http://www.og.decc.gov.uk/

---