# Eiropas Savienības C 247/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.247.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 247 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 14. septembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.247.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 247

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 14. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 247/01 | Euro maiņas kurss | 1 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 247/02 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (
  1
  ) | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 247/01

Euro maiņas kurss

1

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 247/02

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (
  1
  )

1

2

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 247/03 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar 2011. gada darba programmu, kas iekļauta Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem | 4 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 247/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5973 – CVC/Charden International) (
  1
  ) | 5 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 247/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 6 |
| 2010/C 247/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 12 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2010/C 247/03

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar 2011. gada darba programmu, kas iekļauta Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

4

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 247/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5973 – CVC/Charden International) (
  1
  )

CVC/Charden International

1

5

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 247/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

6

2010/C 247/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

12

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 247/07 | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2010/C 247/07

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 13. septembris

2010/C 247/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2801 |
| JPY | Japānas jena | 107,69 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4466 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83120 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1840 |
| CHF | Šveices franks | 1,2991 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8520 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,672 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 283,76 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7088 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9383 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2608 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9164 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3732 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3185 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,9432 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7490 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7138 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 486,28 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,1491 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,6558 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2850 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 435,39 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9709 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,512 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,3325 |
| THB | Taizemes bāts | 39,357 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,1971 |
| MXN | Meksikas peso | 16,4646 |
| INR | Indijas rūpija | 59,3950 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2801

JPY

Japānas jena

107,69

DKK

Dānijas krona

7,4466

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83120

SEK

Zviedrijas krona

9,1840

CHF

Šveices franks

1,2991

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8520

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,672

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

283,76

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7088

PLN

Polijas zlots

3,9383

RON

Rumānijas leja

4,2608

TRY

Turcijas lira

1,9164

AUD

Austrālijas dolārs

1,3732

CAD

Kanādas dolārs

1,3185

HKD

Hongkongas dolārs

9,9432

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7490

SGD

Singapūras dolārs

1,7138

KRW

Dienvidkorejas vona

1 486,28

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,1491

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,6558

HRK

Horvātijas kuna

7,2850

IDR

Indonēzijas rūpija

11 435,39

MYR

Malaizijas ringits

3,9709

PHP

Filipīnu peso

56,512

RUB

Krievijas rublis

39,3325

THB

Taizemes bāts

39,357

BRL

Brazīlijas reāls

2,1971

MXN

Meksikas peso

16,4646

INR

Indijas rūpija

59,3950

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/2

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam, ko piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 247/02

Atbalsta Nr.: XF 5/10

Dalībvalsts: Slovākijas Republika

Reģions/iestāde, kas piešķir atbalstu: Visi Slovākijas Republikas NUTS 1. līmeņa reģioni, piemēram, Bratislavský kraj, Západné Slovensko, Stredné Slovensko un Východné Slovensko.

Slovākijas Republikas Lauksaimniecības ministrija

Atbalsta shēmas vai ad hoc atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

Schéma štátnej pomoci na zabezpečenie mimoprodukčných funkcií rybníkov a malých vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb.

Juridiskais pamats:

| — | 12. pants Komisijas Regulā (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (turpmāk – “Komisijas regula”), |
| --- | --- |

—

12. pants Komisijas Regulā (EK) Nr. 736/2008 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar zivsaimniecības produktu ražošanu, apstrādi un tirdzniecību (turpmāk – “Komisijas regula”),

| — | 11. pants Komisijas 2007. gada 26. marta Regulā (EK) Nr. 498/2007, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu, |
| --- | --- |

—

11. pants Komisijas 2007. gada 26. marta Regulā (EK) Nr. 498/2007, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu,

| — | 28. pants un 30. pants Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu, 2006. gada 15. augusta OV L 223 (turpmāk – “Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006”), |
| --- | --- |

—

28. pants un 30. pants Padomes 2006. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu, 2006. gada 15. augusta OV L 223 (turpmāk – “Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006”),

| — | § 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z. zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (turpmāk – “Slovākijas valdības noteikumi”), |
| --- | --- |

—

§ 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z. zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (turpmāk – “Slovākijas valdības noteikumi”),

| — | I pielikums Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulai (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot EK līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula), 2008. gada 9. augusta OV L 214, |
| --- | --- |

—

I pielikums Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulai (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot EK līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula), 2008. gada 9. augusta OV L 214,

| — | zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (turpmāk – “Valsts atbalsta likums”). |
| --- | --- |

—

zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (turpmāk – “Valsts atbalsta likums”).

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai piešķirtā ad hoc atbalsta apjoms: Saskaņā ar shēmu plānotais finansējuma apjoms 2010. gadam ir EUR 200 000.

Kopējais plānotā gada finansējuma apjoms atbalsta piešķiršanai, sākot no 2010. gada, ir EUR 200 000.

Kopējais plānotā finansējuma apjoms atbalsta piešķiršanai laikā no 2010. gada līdz 2013. gadam ir EUR 800 000.

Maksimālā atbalsta intensitāte:

| H.1. | Subsīdiju aprēķina pēc šādām likmēm.






  a) | EUR 500/ha, |
| --- | --- | --- |

H.1.

Subsīdiju aprēķina pēc šādām likmēm.

a)

EUR 500/ha,

| b) | EUR 2 100/ha vai |
| --- | --- |

b)

EUR 2 100/ha vai

| c) | EUR 2 500/ha. |
| --- | --- |

c)

EUR 2 500/ha.

Atbalsts tiek aprēķināts, reizinot zivju audzētavas platību, kas norādīta sertifikātā, ar šīs shēmas H.1. nodaļā noteikto likmi, ja šīs audzētavas platība ir vismaz 1 ha.

| H.2. | Atbalstu var piešķirt zivju audzētājam attiecīgajā kalendārajā gadā piecus gadus pēc kārtas. |
| --- | --- |

H.2.

Atbalstu var piešķirt zivju audzētājam attiecīgajā kalendārajā gadā piecus gadus pēc kārtas.

| H.3. | Lauksaimniecības maksājumu aģentūra (Agricultural Paying Agency) aprēķina subsīdijas summu, ievērojot Slovākijas valdības noteikumu (Slovak Government Regulation) 31. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

H.3.

Lauksaimniecības maksājumu aģentūra (Agricultural Paying Agency) aprēķina subsīdijas summu, ievērojot Slovākijas valdības noteikumu (Slovak Government Regulation) 31. panta 10. punktu.

Īstenošanas datums: 2010. gada februāris

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim.

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis ir piešķirt kompensāciju par tādu akvakultūras ražošanas metožu izmantošanu, kas palīdz aizsargāt un uzlabot vidi un saglabāt dabu.

Norādiet, kurus no 8. līdz 24. pantam piemēro: Komisijas regulas 12. pants.

Attiecīgais pasākums: Zivsaimniecības produktu ražošana, apstrāde un tirdzniecība.

A sadaļa – lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība (saskaņā ar NACE Rev. 2)

Sadaļa

3. nodaļa – zivsaimniecība un akvakultūra

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese: Atbalstu piešķīra:

Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Dobrovičova ul. 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tālr. +421 259266111

Tīmekļa vietne: http://www.land.gov.sk/sk/index.php?navID=161&id=2059

Pamatojums: 2007.-2013. darbības programma zivsaimniecības nozarei Slovākijas Republikā (Opera n ý hospodárstvo rybné programmā “SR 2007 – 2013”) ietver pasākumu, lai uzlabotu zivju audzēšanas apstākļus un vidi, likvidējot dubļus. Atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar valsts atbalsta shēmu, ir papildus atbalsts iepriekšminētā mērķa īstenošanai, kas ietver pasākumu ūdens vides jomā īstenošanu (dīķu nosusināšana un dubļu likvidēšana – zaudēto ienākumu un palielināto izmaksu daļēja kompensācija).

Darbības programma “Rybné hospodárstvo SR 2007 – 2013” neietver darbības vai pasākumus, kuriem piemēro atbalstu saskaņā ar šo valsts atbalsta shēmu, un nav pieļaujams dubultais finansējums no diviem dažādiem avotiem. Atbalsta pieprasītājiem jebkurā gadījumā ir jāiesniedz apliecinājums, ka tie nesaņem atbalstu par to pašu pasākumu no ES attīstības programmām vai no citiem valsts finansējuma avotiem. Gadījumā, ja šī prasība netiek ievērota, šāda atbalsta saņēmēju var saukt pie atbildības par krāpšanos ar subsīdijām saskaņā ar Likuma Nr. 300/2005 (Kriminālkodekss) 225. pantu ar grozījumiem.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/4

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar 2011. gada darba programmu, kas iekļauta Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem

2010/C 247/03

Ar šo aicinām iesniegt priekšlikumus saistībā ar 2011. gada darba programmu “Sadarbība”, kas iekļauta Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam).

Priekšlikumi iesniedzami attiecībā uz turpmāk minēto uzaicinājumu. Priekšlikumu iesniegšanas termiņš un budžets ir norādīts uzaicinājuma tekstā, kas publicēts attiecīgajā Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

Īpašā programma “Sadarbība”:

| 7. | Transports |
| --- | --- |

7.

Transports

FP7-SST-CIVITAS-2011-MOVE

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz darba programmu, kas pieņemta ar Komisijas 2010. gada 19. jūlija Lēmumu C(2010) 4900.

Sīkāka informācija par uzaicinājumu, darba programma un norādījumi kandidātiem par to, kā iesniegt priekšlikumus, ir pieejami attiecīgajā Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/5

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5973 – CVC/Charden International)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 247/04

| 1. | Komisija 2010. gada 7. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (“CVC”, Luksemburga) ar CVC Fund V un CVC Tandem Fund starpniecību, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Charden International B.V. (“Charden”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 7. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (“CVC”, Luksemburga) ar CVC Fund V un CVC Tandem Fund starpniecību, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Charden International B.V. (“Charden”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums CVC: uzņēmējdarbības lielākā daļa ir saistīta ar konsultāciju un pārvaldības pakalpojumiem ieguldījumu fondiem, kam pieder citu uzņēmumu daļas un kas tos finansē, galvenokārt Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums CVC: uzņēmējdarbības lielākā daļa ir saistīta ar konsultāciju un pārvaldības pakalpojumiem ieguldījumu fondiem, kam pieder citu uzņēmumu daļas un kas tos finansē, galvenokārt Eiropā, Ziemeļamerikā un Āzijā,

| — | uzņēmums Charden: galvenais mātesuzņēmums uzņēmumam Autobar Group, kas darbojas galvenokārt Eiropā kā pārdošanas iekārtu un dzērienu sistēmu piegādātājs, uzstādītājs un ekspluatētājs un pārdodamo produktu piegādātājs. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Charden: galvenais mātesuzņēmums uzņēmumam Autobar Group, kas darbojas galvenokārt Eiropā kā pārdošanas iekārtu un dzērienu sistēmu piegādātājs, uzstādītājs un ekspluatētājs un pārdodamo produktu piegādātājs.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5973 – CVC/Charden International uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5973 – CVC/Charden International uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/6

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 247/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“GÖNCI KAJSZIBARACK”

EK Nr.: HU-PGI-0005-0388-21.10.2004

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums sniegts tikai informācijas nolūkā. Sīkākai informācijai – it īpaši attiecībā uz to produktu ražotājiem, kuri apzīmēti ar attiecīgo ACVN vai AĢIN – specifikācijas pilns teksts pieejams attiecīgajās valsts iestādēs vai Eiropas Komisijā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adrese: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adrese:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tālr.

+36 13014419

Fakss

+36 13014808

E-pasts:

Eniko.Zobor@fvm.gov.hu

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet |
| --- | --- |
| Adrese: | Gönc |
| Károlyi Gáspár út 31/A |
| 3895 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet

Adrese:

Gönc

Károlyi Gáspár út 31/A

3895

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tālr.

+36 46388610

Fakss

+36 46388702

E-pasts:

mzg.hollar@primposta.hu

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Gönci kajszibarack”

4.2.   Apraksts:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Gönci kajszibarack” var izmantot attiecībā uz šādām Prunus armeniaca L. sugas šķirnēm: “Gönci magyar kajszi”, “Magyar kajszi C 235”, “Mandulakajszi”, “Bergeron”, “Ceglédi Piroska”, “Ceglédi bíborkajszi”, “Ceglédi arany”, “Ceglédi óriás”, “Pannónia”.

“Gönci kajszibarack” aprikožu vienreizīgumu un reputāciju gan valsts, gan starptautiskā mērogā nodrošina reģiona labvēlīgie klimatiskie apstākļi, augļkopības tradīciju saglabāšanās un stingra audzēšanas tehnoloģijas ievērošana, kā arī ražas novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas noteikumu ievērošana.

Ar AĢIN “Gönci kajszibarack” drīkst apzīmēt tikai aprikozes, kas atbilst turpmāk uzskaitītajām īpašībām un – attiecībā uz individuālajām šķirnēm – kam ir turpmāk uzskaitītās ārējās un iekšējās kvalitātes īpašības.

“GÖNCI MAGYAR KAJSZI”

| Forma | : | apaļa |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm |
| Mizas krāsa | : | koši oranža, saules pusē koši sarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | zeltaini dzeltens, smalkšķiedrains, sulīgs un pēc nogatavošanās mīksts |
| Garša un skābuma pakāpe | : | saldeni skābens, aromātisks |

Forma

:

apaļa

Augļu izmērs

:

vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm

Mizas krāsa

:

koši oranža, saules pusē koši sarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

zeltaini dzeltens, smalkšķiedrains, sulīgs un pēc nogatavošanās mīksts

Garša un skābuma pakāpe

:

saldeni skābens, aromātisks

“MAGYAR KAJSZI C 235”

| Forma | : | apaļa |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm |
| Mizas krāsa | : | koši oranža |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | dzeltens, šķiedrains, vidēji ciets |
| Garša un skābuma pakāpe | : | saldeni skābens, aromātisks |

Forma

:

apaļa

Augļu izmērs

:

vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm

Mizas krāsa

:

koši oranža

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

dzeltens, šķiedrains, vidēji ciets

Garša un skābuma pakāpe

:

saldeni skābens, aromātisks

“MANDULAKAJSZI”

| Forma | : | ļoti iegarena, mandeļveida, vienā pusē ļoti saplacināta |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | liels, mazākais pieļaujamais diametrs – 50 mm |
| Mizas krāsa | : | gaiši oranža, saules pusē karmīnsarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | gaiši oranžs, vidēji ciets, blīvs, sulīgs |
| Garša un skābuma pakāpe | : | saldeni skābens, ar vircotu aromātu |

Forma

:

ļoti iegarena, mandeļveida, vienā pusē ļoti saplacināta

Augļu izmērs

:

liels, mazākais pieļaujamais diametrs – 50 mm

Mizas krāsa

:

gaiši oranža, saules pusē karmīnsarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

gaiši oranžs, vidēji ciets, blīvs, sulīgs

Garša un skābuma pakāpe

:

saldeni skābens, ar vircotu aromātu

“BERGERON”

| Forma | : | viegli iegarena, sfēriski koniska, olveida |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm |
| Mizas krāsa | : | koši oranža, saules pusē karmīnsarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | mirdzoši oranžs, šķiedrains, ciets |
| Garša un skābuma pakāpe | : | skābuma pakāpe pārsniedz vidējo (1,4 %) |

Forma

:

viegli iegarena, sfēriski koniska, olveida

Augļu izmērs

:

vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm

Mizas krāsa

:

koši oranža, saules pusē karmīnsarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

mirdzoši oranžs, šķiedrains, ciets

Garša un skābuma pakāpe

:

skābuma pakāpe pārsniedz vidējo (1,4 %)

“PANNÓNIA”

| Forma | : | regulāra vai apaļa un nedaudz olveida |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm |
| Mizas krāsa | : | gaiši oranža, saules pusē rozā |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | gaiši oranžs, šķiedrains, ciets |
| Garša un skābuma pakāpe | : | skābens, aromātisks |

Forma

:

regulāra vai apaļa un nedaudz olveida

Augļu izmērs

:

vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm

Mizas krāsa

:

gaiši oranža, saules pusē rozā

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

gaiši oranžs, šķiedrains, ciets

Garša un skābuma pakāpe

:

skābens, aromātisks

“CEGLÉDI PIROSKA”

| Forma | : | apaļa |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm |
| Mizas krāsa | : | oranža, saules pusē koši sarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | oranžs, ciets |
| Garša un skābuma pakāpe | : | saldeni skābens |

Forma

:

apaļa

Augļu izmērs

:

vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm

Mizas krāsa

:

oranža, saules pusē koši sarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

oranžs, ciets

Garša un skābuma pakāpe

:

saldeni skābens

“CEGLÉDI BÍBORKAJSZI”

| Forma | : | plata, koniska, olveida; vienā pusē viegli saplacināta |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm |
| Mizas krāsa | : | tumši oranža, saules pusē tumšsarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | tumši oranžs, sulīgs |
| Garša un skābuma pakāpe | : | skābens, aromātisks |

Forma

:

plata, koniska, olveida; vienā pusē viegli saplacināta

Augļu izmērs

:

vidējs, mazākais pieļaujamais diametrs – 40 mm

Mizas krāsa

:

tumši oranža, saules pusē tumšsarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

tumši oranžs, sulīgs

Garša un skābuma pakāpe

:

skābens, aromātisks

“CEGLÉDI ARANY”

| Forma | : | apaļa |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | liels, mazākais pieļaujamais diametrs – 50 mm |
| Mizas krāsa | : | zeltaini dzeltena, saules pusē karmīnsarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | oranžs, ciets, sulīgs |
| Garša un skābuma pakāpe | : | saldeni skābens |

Forma

:

apaļa

Augļu izmērs

:

liels, mazākais pieļaujamais diametrs – 50 mm

Mizas krāsa

:

zeltaini dzeltena, saules pusē karmīnsarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

oranžs, ciets, sulīgs

Garša un skābuma pakāpe

:

saldeni skābens

“CEGLÉDI ÓRIÁS”

| Forma | : | viegli iegarena, olveida; vienā pusē nedaudz saplacināta |
| --- | --- | --- |
| Augļu izmērs | : | liels, mazākais pieļaujamais diametrs – 50 mm |
| Mizas krāsa | : | gaiši oranža, saules pusē koši sarkana |
| Mīkstuma krāsa un konsistence | : | oranžs, vidēji sulīgs, mīksts |
| Garša un skābuma pakāpe | : | saldeni skābens, aromātisks |

Forma

:

viegli iegarena, olveida; vienā pusē nedaudz saplacināta

Augļu izmērs

:

liels, mazākais pieļaujamais diametrs – 50 mm

Mizas krāsa

:

gaiši oranža, saules pusē koši sarkana

Mīkstuma krāsa un konsistence

:

oranžs, vidēji sulīgs, mīksts

Garša un skābuma pakāpe

:

saldeni skābens, aromātisks

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var izmantot vienīgi attiecībā uz aprikozēm, kuru izcelsme ir (kas izaudzētas) šādu pašvaldību administratīvajās teritorijās, kuras ietilpst četros noteiktos Boršodas-Abaūjas-Zemplēnas (Borsod-Abaúj-Zemplén) novada apakšrajonos:

| | Abaūjas-Heģkezas (Abaúj-Hegyköz) apakšrajonā – Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly un Zsujta; |
| --- | --- |

Abaūjas-Heģkezas (Abaúj-Hegyköz) apakšrajonā – Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly un Zsujta;

| | Enčas (Encs) apakšrajonā – Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna un Ináncs; |
| --- | --- |

Enčas (Encs) apakšrajonā – Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna un Ináncs;

| | Serenčas (Szerencs) apakšrajonā – Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs un Tállya; |
| --- | --- |

Serenčas (Szerencs) apakšrajonā – Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs un Tállya;

| | Sikso (Szikszó) apakšrajonā – Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa un Szikszó. |
| --- | --- |

Sikso (Szikszó) apakšrajonā – Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa un Szikszó.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Visa ražošanas un apstrādes procesa laikā kvalitātes kontroles sistēma nodrošina produkta identifikāciju un izsekojamību, kā arī galīgo pārbaudi un nekaitīgumu ar to, ka ražotāji liek ar rokām novāktās aprikozes plastmasas vai koka kastēs, uz kurām ar piestiprinātu etiķeti norādīta augļu izcelsme (vietas nosaukums) un identifikācijas numurs kastes apakšpusē.

Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem ražotāji kārto produkcijas dokumentāciju, kuru sauc par “Izcelsmes žurnālu” un kurā ieraksta:

| — | ražotāja nosaukumu vai vārdu un uzvārdu un identifikācijas datus, |
| --- | --- |

—

ražotāja nosaukumu vai vārdu un uzvārdu un identifikācijas datus,

| — | audzēšanas vietu, zemesgrāmatas numuru, šķirnes/zemes gabala identifikācijas kodu, kā arī gan ražojošo, gan vēl neražojošo, bet iestādīto augļkoku skaitu, |
| --- | --- |

—

audzēšanas vietu, zemesgrāmatas numuru, šķirnes/zemes gabala identifikācijas kodu, kā arī gan ražojošo, gan vēl neražojošo, bet iestādīto augļkoku skaitu,

| — | augļu šķirnes nosaukumu un izcelsmi (pievienojot arī augļkoka stāda izcelsmes sertifikātu), |
| --- | --- |

—

augļu šķirnes nosaukumu un izcelsmi (pievienojot arī augļkoka stāda izcelsmes sertifikātu),

| — | miglošanas pasākumu reģistra identifikācijas numuru, |
| --- | --- |

—

miglošanas pasākumu reģistra identifikācijas numuru,

| — | ražas uzskaites žurnāla identifikācijas numuru, ražas novākšanas datumu un attiecīgajā gadā novākto augļu daudzumu pa šķirnēm/zemes gabaliem. |
| --- | --- |

—

ražas uzskaites žurnāla identifikācijas numuru, ražas novākšanas datumu un attiecīgajā gadā novākto augļu daudzumu pa šķirnēm/zemes gabaliem.

Miglošanas reģistru kārto saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, un tajā norāda:

| — | audzēšanas laikā izmantotos ķīmiskos līdzekļus, |
| --- | --- |

—

audzēšanas laikā izmantotos ķīmiskos līdzekļus,

| — | izlietoto/izsmidzināto līdzekļu daudzumu (pa datumiem), |
| --- | --- |

—

izlietoto/izsmidzināto līdzekļu daudzumu (pa datumiem),

| — | izmantoto fitosanitāro pasākumu nosaukumu un datumu. |
| --- | --- |

—

izmantoto fitosanitāro pasākumu nosaukumu un datumu.

Ražas uzskaites žurnālā, ko kārto ražas novākšanas laikā, norāda ražojošo augļkoku skaitu pa šķirnēm/zemes gabaliem, ražas novākšanas datumu, kā arī katrā dienā novākto augļu daudzumu.

4.5.   Ražošanas metode:

Augļudārzu stādīšanas (un kopšanas) kārtība un noteikumi

Augļkokus attiecīgajā ražošanas apgabalā stāda, vietu augļudārziem izvēloties kaļķainās augsnēs saulainās, no vēja pasargātās vietās uz augstienēm (150–300 m virs jūras līmeņa); tām jābūt labas kvalitātes augsnēm ar pietiekamu barības vielu saturu, ko noskaidro augsnes paraugu analīzē.

Ražas novākšana

Aprikozes sāk novākt jūnija vidū, un ražas novākšana turpinās līdz augusta beigām. Ņemot vērā transportējamības un uzglabājamības (uzglabāšanas ilguma) prasības, ir svarīgi ražu novākt pa kārtām; to cita starpā nodrošina arī rūpīgi veikts stādījumu plānojums. Tā kā augļi laika ziņā ienākas nevienādi, tad, lai augļus novāktu nogatavojušos, katru augļudārzu parasti pārstaigā trīs reizes (agrīnā raža, pamatraža, vēlīnā raža). Augļus novāc ar rokām; tālab stādiem un augļkokiem veido attiecīgu vainaga formu.

Uzglabāšana

Kad uzglabāšanas kameras ir piepildītas ar piegādātajām augļu kastēm, dažu stundu laikā augļus atdzesē līdz aptuveni 4 °C (uzglabāšanas temperatūra). Uzreiz pēc straujās atdzesēšanas augļus pārcilā, respektīvi, šķiro pēc lieluma un krāsas, parasti ar rokām, retāk – mehanizēti. Pēc šķirošanas un galīgās iepakošanas augļu kastes ievieto dzesējamās noliktavās un atstāj tur 4–6 °C temperatūrā tik ilgi, cik vajadzīgs atkarībā no piegādēm, taču ne ilgāk par 30 dienām.

Kalibrēšana un iesaiņošana

Kalibrēšanu veic ar rokām, izmantojot rokas kalibratoru. Aprikožu izmēru saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 851/2000 un tās grozījumos izklāstītajiem noteikumiem nosaka, mērot maksimālo diametru perpendikulāri garenasij; iepakošanu un noformējumu veic saskaņā ar šiem pašiem noteikumiem.

“Gönci kajszibarack” aprikozes ir jutīgas pret mehāniskiem iebojājumiem: pārvadājot neiesaiņotas, to organoleptiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības var tik stipri mainīties, ka turpmākai iepakošanai tās nav vairs derīgas. Tādējādi, lai garantētu ne tikai produkta kvalitāti, bet arī izcelsmi – tas ir nepārstrādāts lauksaimniecības produkts –, kā arī izsekojamību un kontroli, iepakošana jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

4.6.   Saikne:

“Gönci kajszibarack” ir Ungārijas galējo ziemeļu augļkopības apgabalam raksturīgs produkts; šīs aprikozes aug plantācijās, kas izvietotas uz Heģaljas (Hegyalja) reģiona kalnu nogāzēm, terasēm un plakankalnēm gar Hernādas (Hernád), Serenčas (Szerencs) un Čerehātas (Cserehát) upes piekrasti 150–300 m augstumā virs jūras līmeņa.

Reģionā, visticamāk, jau 300–350 gadus kultivē gandrīz vienīgi ungāru aprikožu (magyar kajszi) šķirņu grupas (šķirņu tipa) aprikozes.

Gencas (Gönc) reģiona un tajā audzējamo aprikožu specifiskās īpašības īsumā raksturojamas šādi.

| — | Vienas un tās pašas šķirnes aprikozes, ja tās audzē šajā reģionā, ienākas vidēji par 6–10 dienām vēlāk nekā tad, ja tās audzē Kečkemētas (Kecskemét) reģionā; tas ļauj pagarināt gan augļu patēriņa perioda ilgumu valstī, gan arī pārstrādes perioda ilgumu. |
| --- | --- |

—

Vienas un tās pašas šķirnes aprikozes, ja tās audzē šajā reģionā, ienākas vidēji par 6–10 dienām vēlāk nekā tad, ja tās audzē Kečkemētas (Kecskemét) reģionā; tas ļauj pagarināt gan augļu patēriņa perioda ilgumu valstī, gan arī pārstrādes perioda ilgumu.

| — | Tā kā mezoklimats reģionā ir salīdzinoši vēsāks, aprikozes šeit ienākas vēlāk, un tas atstāj arī labvēlīgu ietekmi uz aprikožu kvalitāti patērēšanas laikā – atsvaidzinošais skābenums un aromātvielas, augļiem ienākoties, sadalās lēnāk un “nezūd”. “Gencas apkaimes aprikozēm ir izcila kvalitāte. Šeit tās ienākas vēlāk (..), turklāt ienākšanās laiku vēl pagarina nogāžu atšķirīgā orientācija pret debess pusēm.” (Broziks, “Jensers un partneri” (Brózik, Jenser és társaik), 1970). |
| --- | --- |

—

Tā kā mezoklimats reģionā ir salīdzinoši vēsāks, aprikozes šeit ienākas vēlāk, un tas atstāj arī labvēlīgu ietekmi uz aprikožu kvalitāti patērēšanas laikā – atsvaidzinošais skābenums un aromātvielas, augļiem ienākoties, sadalās lēnāk un “nezūd”. “Gencas apkaimes aprikozēm ir izcila kvalitāte. Šeit tās ienākas vēlāk (..), turklāt ienākšanās laiku vēl pagarina nogāžu atšķirīgā orientācija pret debess pusēm.” (Broziks, “Jensers un partneri” (Brózik, Jenser és társaik), 1970).

| — | Temperatūra ziemā šeit ir tik vienmērīgi zema kā nekur citur Ungārijā, un no visiem reģioniem, kas piemēroti aprikožu audzēšanai, šajā reģionā pavasaris iestājas visvēlāk; tāpēc šeit salīdzinājumā ar citiem apgabaliem visretāk ir tādi laikapstākļi, kas aprikožu kultūrai kaitē visvairāk: sals, jo tas iznīcina ziedpumpurus, kas izplaukst, kad ziemā pārāk agri iestājas maigāks laiks, un pavasara salnas, jo tās bojā pumpurus, ziedus un augļus to aizmešanās laikā. |
| --- | --- |

—

Temperatūra ziemā šeit ir tik vienmērīgi zema kā nekur citur Ungārijā, un no visiem reģioniem, kas piemēroti aprikožu audzēšanai, šajā reģionā pavasaris iestājas visvēlāk; tāpēc šeit salīdzinājumā ar citiem apgabaliem visretāk ir tādi laikapstākļi, kas aprikožu kultūrai kaitē visvairāk: sals, jo tas iznīcina ziedpumpurus, kas izplaukst, kad ziemā pārāk agri iestājas maigāks laiks, un pavasara salnas, jo tās bojā pumpurus, ziedus un augļus to aizmešanās laikā.

Nosaukums “kajszi Baraczk” (“aprikoze”) pirmo reizi minēts 1667. gadā Vīnē izdotā Jānoša Lipaja (Lippay János) darba “Bratislavas dārzs” III sējumā “Augļu dārzs” (Posoni kert 3. kötet, “Gyümölcsös kert”, Bécs 1667), taču tikai XIX gadsimta 80. gados postoša filokseras epidēmija liek izšķirties par augļu dārzu ierīkošanu pakalnu un kalnu apgabalos. Tādējādi daudz augļkoku Gencas reģionā stāda iznīcināto vīnogulāju vietā, un kopš tā laika pauguru nogāzes šeit aizņemtas ar augļu kokiem.

XIX gadsimta otrajā pusē augļkopības veicināšanai dibinātas dažādas pašvaldību sabiedriskas organizācijas. To sadarbībai bija liela nozīme zelta medaļas iegūšanā 1867. gada Parīzes vispārējā izstādē par Zemplēnas (Zemplén) novadā izaudzētajiem augļiem. Saskaņā ar šajā zemē izdotajiem dažādajiem rakstiem un statistikas datiem līdz XIX gadsimta 50. gadiem Genca (Gönc) visvairāk bijusi pazīstama ar tās ķiršiem. Un 1871. gadā Jānošs Korponajs (Korponay János) min, ka Genca un tās apkaime bijusi slavena ar aprikozēm, kas audzētas “krietnos daudzumos”. Taču īsta aprikožu ražošana aizsākās tikai 1880.–1890. gados.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

Par struktūru, kas atbildīga par augļu un dārzeņu kvalitātes kontroli, izraudzīts Lauksaimniecības administratīvais birojs (Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal).

| Nosaukums: | Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (Boršodas-Abaūjas-Zemplēnas novada Lauksaimniecības administratīvā biroja Augu un augsnes aizsardzības direkcija) |
| --- | --- |
| Adrese: | Miskolc |
| Blaskovits út 24. |
| 3526 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nosaukums:

Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (Boršodas-Abaūjas-Zemplēnas novada Lauksaimniecības administratīvā biroja Augu un augsnes aizsardzības direkcija)

Adrese:

Miskolc

Blaskovits út 24.

3526

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tālr.

+36 46503402

Fakss

+36 46503404

E-pasts:

Balogh.Zoltan@borsod.ontsz.hu, fvmh-borsod@fki.gov.hu

4.8.   Marķējums:

Līdztekus informācijai, kas noteikta ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, uz etiķetes jābūt arī šādām norādēm:

| — | nosaukums – “Gönci kajszibarack” (“Gencas aprikozes”), |
| --- | --- |

—

nosaukums – “Gönci kajszibarack” (“Gencas aprikozes”),

| — | “oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”) jeb OFJ (AĢIN) un attiecīgais Kopienas simbols (pēc reģistrēšanas Kopienā). |
| --- | --- |

—

“oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”) jeb OFJ (AĢIN) un attiecīgais Kopienas simbols (pēc reģistrēšanas Kopienā).

Šīm norādēm jābūt uz katra atsevišķā iepakojuma; uz tā var norādīt arī tās vietas nosaukumu, kurā faktiski iegūta attiecīgā aprikožu partija.

Piemēram,

“Gönci kajszibarack”“(Gencas aprikozes)”

Oltalom alatt álló földrajzi jelzés (Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde)

Fajta: Gönci magyar kajszi (Šķirne: “Gönci magyar kajszi”)

Termőhely: Abaújvár (Ražošanas vieta: Abaūjvāra)

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/12

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 247/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SAUCISSON DE L’ARDÈCHE”

EK Nr.: FR-PGI-0005-0596-10.04.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“saucisson de l’Ardèche”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.2. grupa. | Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.) |
| --- | --- |

1.2. grupa.

Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Vispārīgs apraksts

“saucisson de l’Ardèche” iegūst no svaigas sakapātas cūkgaļas un stingra cūkas speķa, kuru iepilda dabiskā cūku zarnu apvalkā. To sautē un pēc tam žāvē, ievērojot senu īpašu recepti un izmantojot nobriedušas gaļas un bekoncūku gaļas maisījumu.

“saucisson de l’Ardèche” izgatavo dažādā veidā: (“saucisses Sèche” (žāvēta desa), “Chaudins” (zarnu desa vai pildīts kuņģis),“Rosette” (cietā desa), “Jésus” (liela cūkgaļas desa)), ievērojot vienu un to pašu recepti un kā apvalku izmantojot izņemtās cūku zarnas (līkumainā zarna, aklā zarna, resnā zarna, lokzarna, taisnā zarna ar atveri), atbilstoši kurām produktam piešķir arī tā nosaukumu.

Šie produkti (to forma un izmēri) ir dažādi atkarībā no izmantojamā dabiskā apvalka veida un lieluma, gaļas gabaliņu izmēra un minimālā žāvēšanas ilguma. Žāvēšanas ilgums ir arī atkarīgs no produkta svara, apvalka diametra un konsistences, kas produktiem ar vienādu svaru var atšķirties.

“saucisson de l’Ardèche” iedalījums

“saucisson de l’Ardèche” iedala pēc produktu formas, dažāda svara un diametra atbilstīgi izmantojamajam dabiskajam zarnu apvalkam, atbilstoši kuram nereti produktam piešķir arī nosaukumu.

“Saucisse sèche”

Šīs desas svars sausā stāvoklī ir 200 un vairāk gramu. Izmērs ir atkarīgs no produkta sakapāšanas pakāpes. Galīgais sāls saturs var atšķirties. Kā apvalku izmanto līkumaino cūkas zarnu 30 mm un vairāk diametrā, garums mainās atkarībā no tā, vai žāvēta desa ir taisna vai izliekta, vai arī izliekta vairākas reizes (pakārta vai izstiepta). Tās izgatavošanai izmanto dabisku zarnas apvalku.

“Le petit chaudin”

Žāvētas desas svars mainās no apmēram 200 līdz 600 gramiem. Tās masā ir maz treknuma. Gaļas masu iepilda apstrādātā un attaukotā cūkas zarnas apvalkā (resnā zarna vai lokzarna), kuras abus galus aizsien ar auklu. Šo dabisko apvalku var aizsiet ar rokām. Zarnu apvalks ir sastāvdaļa, kas ietekmē gatavā produkta garšu.

“Le chaudin”

Žāvētas desas svars var būt apmēram no 600 gramiem līdz 2 kg, tā ir gara un var būt tieva ar vairāk vai mazāk lielu apkārtmēru atkarībā no zarnas diametra. Tai ir mazliet augstāks sāls saturs. Šo dabisko apvalku aizsien ar auklu – to var izdarīt ar rokām, vai arī apvilkt desu ar tīkliņu.

“Le gros chaudin”

Tās svars ir lielāks par 2 kg. Iepriekš ieveidotu vai neieveidotu gaļas masu iepilda apvalkā – dabiski attaukotā, notīrītā un no nervu audiem attīrītā resnajā zarnā. Var izmantot arī zarnas strēmeles. Tās izskats ir atkarīgs no tā, vai tā ir žāvēta piekārtā veidā vai uz plakanas virsmas. Tai ir mazliet skābena garša un ilgstošas nogatavināšanas piešķirtas īpašības.

“La rosette”

Tā ir liela žāvēta desa, kuras svars pārsniedz vienu kilogramu un garums var būt 40 cm vai vairāk. Tai ir izliekta forma ar paplašinātu galu.

Tās nosaukums ir cēlies no desas apvalka nošķelta konusa formā ar lielu paplašinājumu (zarnas atveri) galā. Apvalka biezums ievērojami palēnina žāvēšanu un piešķir desai īpatnēju garšu atšķirīga nogatavināšanas procesa dēļ. Masu iepilda dabiskā taisnās zarnas apvalkā.

“Le Jésus”

Saskaņā ar tradīciju šo lielo desu dēvē par “Jésus”, jo to, “ievīstītu” un “pieskatītu” kā bērnu cēla, ģimenes galdā tieši tad, kad svinēja kristiešu Dieva dēla Jēzus dzimšanu. Tā ir apaļīga desa olveida formā, kuru piešķir tās apvalks – resnās zarnas maisveida sākumdaļa jeb aklā zarna, tai ir mainīgs diametrs, tās svars pārsniedz 400 gramus. Tā ir vietējo lauku iedzīvotāju cūkgaļas kulinārijas tradīciju rezultāts. Masu iepilda resnās zarnas maisveida sākumdaļā jeb aklajā zarnā. Tās mazliet skābenā garša ir raksturīga ilgstošas nogatavināšanās pazīme – zarnas apvalka biezums palēnina nogatavināšanos.

Ikviens ražotājs var pievienot arī savu desas paveida nosaukumu.

Žāvēšana un nogatavināšana

Produkta nogatavināšanu veic stingri kontrolētos un nemainīgos temperatūras un mitruma apstākļos ar nodrošinātu gaisa apmaiņu, kas veicina produkta nogatavošanos un atūdeņošanos.

Procesa nosacījumi ir atkarīgi no katras ražotnes aprīkojuma, cilvēku zinātību un vēlamā rezultāta. Žāvēšanas process visātrāk notiek pirmajā nedēļā, relatīvā mitruma rādītājs saskaņā ar noteiktajām prasībām ir 75 %, pēc tam to uztur robežās apmēram no 80 % līdz 85 %.

Šajā posmā dabiskā ceļā vai mērcējot veidojas dabisks pelējums, kas palēnina vai regulē desas žāvēšanos, uzturot uz apvalka virsmas nelielu mitruma kārtiņu. Tas ierobežo arī garozas veidošanas un atvieglo žāvēšanu.

Minimālo žāvēšanas laiku nosaka atkarībā no produkta svara un jo īpaši apvalka diametra un konsistences, kuras dēļ produktiem ar vienādu svaru var noteikt atšķirīgu žāvēšanas ilgumu.

Šādā veidā stabilizētu produktu pēc tam var noberzt (lai noņemtu no virsmas pelējumu), apkaisīt un iepakot.

Salīdzinošā tabula

Katra produkta īpašības ir norādītas šajā tabulā:

| Produkta nosaukums | Apvalks | Kapāšana: mazākais gabaliņu izmērs
  (mm) | Žāvētas desas svars
  (g) | Apvalka diametrs
  (mm) | Apvalka garums
  (cm) | Minimālais sautēšanas ilgums
  (stundas) | Minimālais žāvēšanas ilgums
  (dienas) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Saucisse sèche” | Līkumainā zarna | 6 | 200 līdz 500 | 30 līdz 45 | — | 36 | 17 |
| > 500 | > 45 | — | 36 | 21 |
| “Petit chaudin” | Resnā zarna | 6 | 200 līdz 350 | 45 līdz 55 | 25 līdz 35 | 36 | 18 |
| 350 līdz 600 | 55 līdz 70 | 30 līdz 40 | 36 | 21 |
| “Chaudin” | 6 | 600 līdz 2 000 | 70 līdz 90 | > 40 | 36 | 30 |
| “Gros chaudin” | 8 | > 2 000 | > 75 | > 40 | 60 | 40 |
| “Jésus” | Aklā zarna | 8 | 400 līdz 1 500 | — | 20 līdz 35 | 36 | 32 |
| > 1 500 | — | > 35 | 60 | 63 |
| “Rosette” | Taisnā zarna | 8 | > 1 000 | — | > 40 | 60 | 56 |

Produkta nosaukums

Apvalks

Kapāšana: mazākais gabaliņu izmērs

(mm)

Žāvētas desas svars

(g)

Apvalka diametrs

(mm)

Apvalka garums

(cm)

Minimālais sautēšanas ilgums

(stundas)

Minimālais žāvēšanas ilgums

(dienas)

“Saucisse sèche”

Līkumainā zarna

6

200 līdz 500

30 līdz 45

—

36

17

> 500

> 45

—

36

21

“Petit chaudin”

Resnā zarna

6

200 līdz 350

45 līdz 55

25 līdz 35

36

18

350 līdz 600

55 līdz 70

30 līdz 40

36

21

“Chaudin”

6

600 līdz 2 000

70 līdz 90

> 40

36

30

“Gros chaudin”

8

> 2 000

> 75

> 40

60

40

“Jésus”

Aklā zarna

8

400 līdz 1 500

—

20 līdz 35

36

32

> 1 500

—

> 35

60

63

“Rosette”

Taisnā zarna

8

> 1 000

—

> 40

60

56

Produkta noformējums

Produktu visās tā dažādajās formās var realizēt vai nu veselu (bez iesaiņojuma vai iesaiņotu, ievietotu tīkliņā vai maisiņā) ar dabisko pelējumu vai apkaisītu, vai arī sagrieztu, ja tā svars pārsniedz 1,2 kg.

Organoleptiskās īpašības

Griezuma vietā desai ir mazliet tumša iesarkana krāsa, var būt redzams balts speķis un atsevišķas garšvielas. Jo rupjāk sakapāts ir produkts, jo labāk pamanāmas speķa/liesuma atšķirības.

Garšu buķete, ko rada sāls un garšvielas, papildina izteikto gaļas garšu, kurai ir raksturīgs neliels skābenums, ja zarnu apvalks ir biezs – tas palēnina nogatavošanos.

Šīs garšas īpašības ietekmē gaļas iepriekšējā sālīšana, kas garantē pilnīgu speķa un liesuma sasaistīšanos, līdzenu griezumu vietu, mīkstu un mutē patīkami kūstošu konsistenci.

Fizikāli ķīmiskās īpašības

Realizācijai gatavām desām ir jāatbilst obligātajām prasībām, kuras ir noteiktas augstākā labuma desām.

Līdztekus tam produkta ūdens aktivitātei (aw) nedrīkst būt augstākai par 0,91.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Izejvielas (liesumu un speķi), kuras izmanto “saucisson de l’Ardèche” receptē, iegūst tikai no cūku (gaļas cūkām vai cūkām ar lielu liemeņa svaru) un cūku mātīšu gaļas.

Nobriedušu gaļu iegūst no cūkām ar lielu liemeņa svaru un/vai cūku mātītēm, to gaļas daļa izejvielās var veidot ne vairāk par 60 %. Arī no gaļas cūkām iegūto izejvielu daļa nevar būt lielāka par 60 %.

Visai gaļai jābūt svaigai un iegūtai ES (dzīvnieki ir dzimuši, audzēti un nokauti Eiropas Savienībā).

a)   Gaļas cūkas

Gaļai ir jāatbilst šādiem minimālajiem kritērijiem:

| — | Gaļas cūkām – |
| --- | --- |

—

Gaļas cūkām –

| — | liemeņa svars kaušanas brīdī ir no 72 līdz 89 kg, |
| --- | --- |

—

liemeņa svars kaušanas brīdī ir no 72 līdz 89 kg,

| — | vecums kaušanas brīdī ir vismaz 172 dienas, |
| --- | --- |

—

vecums kaušanas brīdī ir vismaz 172 dienas,

| — | muskuļaudu daļa gaļā ir vismaz no 53 % līdz 63 %. |
| --- | --- |

—

muskuļaudu daļa gaļā ir vismaz no 53 % līdz 63 %.

| — | Cūkām ar lielu liemeņa svaru: |
| --- | --- |

—

Cūkām ar lielu liemeņa svaru:

| — | liemeņa svars kaušanas brīdī ir 90 kg vai vairāk, |
| --- | --- |

—

liemeņa svars kaušanas brīdī ir 90 kg vai vairāk,

| — | vidējais vecums kaušanas brīdī ir 182 dienas, |
| --- | --- |

—

vidējais vecums kaušanas brīdī ir 182 dienas,

| — | muskuļaudu daļa gaļā ir vismaz no 53 % līdz 63 %. |
| --- | --- |

—

muskuļaudu daļa gaļā ir vismaz no 53 % līdz 63 %.

Cūkām (gaļas cūkām un cūkām ar lielu liemeņa svaru) ir jāatbilst arī citām noteiktām prasībām.

| — | Ģenētiskās prasības: |
| --- | --- |

—

Ģenētiskās prasības:

| — | dzīvnieki ir selekcionēti cūkkopības selekcijas saimniecībā vai arī apstiprinātā mākslīgās apsēklošanas centrā, |
| --- | --- |

—

dzīvnieki ir selekcionēti cūkkopības selekcijas saimniecībā vai arī apstiprinātā mākslīgās apsēklošanas centrā,

| — | visos citos gadījumos gaļas cūku daļa ar gēnu, kas nosaka pastiprinātu jutīgumu pret halotānu, nedrīkst būt lielāka par 3 %, un nevienam dzīvniekam nedrīkst būt Rn- alēles (rādītājs – nulle). |
| --- | --- |

—

visos citos gadījumos gaļas cūku daļa ar gēnu, kas nosaka pastiprinātu jutīgumu pret halotānu, nedrīkst būt lielāka par 3 %, un nevienam dzīvniekam nedrīkst būt Rn- alēles (rādītājs – nulle).

Nav atļauts izmantot gaļu ar izskata defektiem (sastrutojumi, mīksti vai eļļaini tauki, gaļa ar eksudātu, svešķermeņi, lūzumi, apmatojuma paliekas, apsvilusi āda vai āda ar plēsumiem, asins plankumi vai izplūdumi, hematomas vai ekhimozes . . ). Gaļas daļa, kurā ir viens vai vairāki minēto veidu defekti, nedrīkst būt lielāka par 5 %.

b)   Cūku mātīšu gaļa

Gaļai jābūt stingrai, nobriedušai, krāsainai. Šo īpašību pamatā ir prasība izmantot tikai augstākās šķiras gaļas gabalus: kājas, plecu, sānu, muguras daļu, krūtiņu.

Nav atļauts izmantot gaļu ar eksudātu vai izteikti sarkanu krāsu un taukaudiem, kas nav baltā krāsā vai stingri.

Nav atļauts izmantot gaļu ar izskata defektiem (sastrutojumi, mīksti vai eļļaini tauki, gaļa ar eksudātu, svešķermeņi, lūzumi, apmatojuma paliekas, apsvilusi āda vai āda ar plēsumiem, asins plankumi vai izplūdumi, hematomas vai ekhimozes ... ). Gaļas daļa, kurā ir viens vai vairāki minēto veidu defekti, nedrīkst būt lielāka par 5 %.

Turklāt kopš atšķiršanas no zīdītājām sivēnmātēm līdz iekraušanai transportēšanas vajadzībām ir jāievēro vismaz divu nedēļu starplaiks.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Cūkām (gaļas cūkām un cūkām ar lielu liemeņa svaru) ir jānodrošina arī šādu ēdināšanas prasību izpilde:

| — | vismaz 60 % cūku barības veido graudaugi un graudaugu produkti, |
| --- | --- |

—

vismaz 60 % cūku barības veido graudaugi un graudaugu produkti,

| — | augšanu veicinošo lopbarības piedevu izmantošana ir aizliegta visas dzīvnieka dzīves laikā. |
| --- | --- |

—

augšanu veicinošo lopbarības piedevu izmantošana ir aizliegta visas dzīvnieka dzīves laikā.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visiem ražošanas posmiem, sākot ar gaļas iepriekšējo sālīšanu un beidzot ar gaļas gabalu nogatavināšanu (iepriekšējā sālīšana, atpūtināšana, kapāšana, iepildīšana apvalkā, žāvēšana, nogatavināšana) ir jānotiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kur iegūst produktu ar šo AĢIN, jo šiem posmiem ir izšķirīga nozīme produkta specifiskuma nodrošināšanā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Neattiecas.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Tirdzniecības nosaukums – “saucisson de l’Ardèche”, kuru vajadzības gadījumā papildina ar attiecīgu veida nosaukumu: “Saucisse Sèche”, “Petit Chaudin”, “Chaudin”, “Chaudin Large”, “Rosette”, “Jésus”, kuram ikviens ražotājs vēl var pievienot arī savu nosaukumu.

AĢIN logotips.

Uzraksts “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Francijas dienvidaustrumos. Tas aptver Ronas-Alpu (Rhône-Alpes) reģiona Ardešas (Ardèche) departamenta 326 pašvaldību teritorijas.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst viss Ardešas departaments, izņemot šādu Ardešas pašvaldību teritorijas: Orgnac l’aven, Labastide de Virac, Vagnas, Salavas, Sampzon, Grospierres, Bessas, Beaulieu, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Berrias et Castelau, Banne un Saint Paul le jeune.

Ģeogrāfiskais apgabals tika noteikts, iekļaujot tās pašvaldības, kurās ir senas līdz mūsdienām saglabājušās desu kulinārijas tradīcijas. Tās atbilst senās Vivarē (Vivarais) teritorijai, kas 1790. gadā kļuva par Ardešas departamentu. Pēc tam Ardešas departamenta robežas tika vairākkārt mainītas. No ģeogrāfiskā apgabala izslēgtās pašvaldības Ardešas departamentam tika pievienotas vēlāk. Tās pēc saviem klimatiskajiem apstākļiem un kultūras tradīcijām ir līdzīgākas Gāras (Gard) departamentam un tajās nav “saucisson de l’Ardèche” kulinārijas tradīciju.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ar cilvēku saistītie faktori

Ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atbilst senās Vivarē teritorijai un kas vēlāk kļuva par Ardešu, radās tradīcijas, ieražas un zinātība, kuras vēlāk pārmantoja Ardeša. Šī teritorija ilgi bija nošķirta, un tai bija grūti piekļūt, taču tieši šī izolācija ļāva dziļi iesakņoties cilvēku dzīvē un saglabāties tādām ar cūkkopību (cūku šeit dēvēja par “Dieva velti”) saistītām tradīcijām kā ziemās sākumā zemnieku rīkotie cūku kaušanas svētki, preču apmaiņa un tirgi, virtuve, ēdieni un svētki.

Desu žāvēšanas un konservēšanas paņēmienus, kurus cūku kaušanas svētku laikā izkopa zemnieki, vēlāk pārņēma sālīšanas meistari, un arī mūsdienās ģeogrāfiskajā apgabalā atrodas daudzi mazi un vidēji sālīšanas uzņēmumi, kas nereti darbojas jau vairākus simtus gadu un ir spējuši gadsimtos un no paaudzes paaudzē nodot savu vēsturisko pieredzi un zināšanas šajā apgabalā, kurā šādu uzņēmumu darbībai pastāvēja labvēlīgi ģeogrāfiskie un klimatiskie apstākļi.

Dabas faktori

Ģeogrāfiskajam apgabalam ir raksturīga divējāda vide. Kalniem, kuru vidējais augstums virs jūras līmeņa ir no 500 līdz 1 700 metriem, ir raksturīgs bargs klimats. Ziemeļdaļā spēcīgas sniega vētras var piedzīvot līdz pat aprīļa beigām, taču tālāk uz dienvidiem klimats kļūst mērenāks. Kalnos valdošie ir aukstie vēji. Plakankaļņu, nogāžu un līdzenumu augstums sasniedz 400 metrus. Klimats ir mērens un tālāk dienvidos ir jūtams Vidusjūrai raksturīgais klimats.

Šajā divējādajā augstuma un klimata ziņā atšķirīgajā vidē un cūku kaušanas svētku laikā, kurus rīkoja ziemas sākumā, varēja izveidot paņēmienus ātrai desu žāvēšanai, vienlaikus nodrošinot pilnīgu produkta nogatavošanos.

5.2.   Produkta specifika:

“saucisson de l’Ardèche” specifika ir saistīta ar seno reputāciju, kāda ir šim produktam un Ardešas gaļas sālījumiem vispār, kā arī ar īpašo zinātību, kura garantē pilnīgu produktam raksturīgo organoleptisko īpašību nodrošināšanu.

Zinātība, kuru izmanto “saucisson de l’Ardèche” izgatavošanai

Visiem “saucisson de l’Ardèche” desu veidiem izmanto vienu un to pašu recepti.

Produkta kvalitāte, forma un lielums ir saistīts ar dažāda no cūku zarnām iegūta apvalka izmantošanu, atbilstoši kuram piešķir nosaukumu iegūtajam produktam. Gaļas gabaliņu izmērs ir atkarīgs no desas diametra.

Tāpat arī atkarībā no produkta diametra un svara, kā arī apvalka konsistences mainās minimālais žāvēšanas laiks.

Šie kvalitātes kritēriji ir aprakstīti 3.2. apakšpunktā un apkopoti tabulā 2. lapā.

Papildus iepriekš minētajiem elementiem recepti lielā mērā raksturo arī šāda prakse:

| — | tikai svaigas gaļas atlase, ievērojot specifikācijā paredzētos kritērijus, |
| --- | --- |

—

tikai svaigas gaļas atlase, ievērojot specifikācijā paredzētos kritērijus,

| — | gaļas iepriekšējā sālīšana: sena Ardešā vienmēr izmantota metode, kas nodrošina pilnīgu proteīnu šķīdību un sastāvdaļu labu sasaistīšos, |
| --- | --- |

—

gaļas iepriekšējā sālīšana: sena Ardešā vienmēr izmantota metode, kas nodrošina pilnīgu proteīnu šķīdību un sastāvdaļu labu sasaistīšos,

| — | visu cūkas zarnu izmantošana apvalkam, kas jau kopš pašiem pirmsākumiem ir cieši saistīta ar desu un tās paveidu ražošanu, |
| --- | --- |

—

visu cūkas zarnu izmantošana apvalkam, kas jau kopš pašiem pirmsākumiem ir cieši saistīta ar desu un tās paveidu ražošanu,

| — | nogatavināšana, ko līdz ar ziemas iestāšanos īsteno divās vidēs (kalnos un plakankalnēs, nokalnēs un līdzenumos) un kas notiek arī mūsdienās. |
| --- | --- |

—

nogatavināšana, ko līdz ar ziemas iestāšanos īsteno divās vidēs (kalnos un plakankalnēs, nokalnēs un līdzenumos) un kas notiek arī mūsdienās.

Visi šie procesi piešķir “saucisson de l’Ardèche” tai raksturīgās organoleptiskās īpašības.

Produkta organoleptiskās īpašības

Desu pildījums ir mazliet sāļš, un tā aso garšvielu maisījums saistās ar izteiktu gaļas garšu. Ja zarnu apvalks ir biezs un taukains, tas palēnina produkta nogatavošanos un piešķir produktam lielāku skābenumu.

Šīs garšas iespaido gaļas iepriekšējā sālīšana, kas piešķir elastīgu, mīkstu un pēc garšas patīkamu konsistenci, vienlaicīgi nodrošinot produkta vieglu sagriešanu.

Produkta reputācija

Ardešā, kuru Kurnonskis (Curnonsky) dēvēja par “gardēžu paradīzi” (tāpat arī viņš slavināja nelielo Santagreves (Saint-Agrève) ciematu kā “gaļas kulinārijas Meku”), pastāv vienreizīgas cūkkopības tradīcijas, kuras ir veidojušās kopš XVI gadsimta. Šīs senās zināšanas par desu izgatavošanu (un sālīšanu kopumā) ir saglabātas un nostiprinātas.

Kopš XVI gadsimta sākuma šajā apgabalā dzimušais Francijas zemkopības pamatlicējs Olivjē de Serrs (Olivier de Serres) aprakstīja cūku kaušanas rituālus, kuri kopš tā laika tikpat kā nav mainījušies un “pierāda Ardešas iedzīvotājiem raksturīgo ieražu labi paēst”.

Kopš XVI gadsimta sākuma šā apgabala iedzīvotāji izstrādāja un pilnveidoja cūkgaļas konservēšanas paņēmienus, izmantojot sālīšanu un žāvēšanu. Kā raksta Mišels Karlā (Michel Carlat), “Cūku kaušana ir svētki, neviens nekurn, ķerot mājlopu, (. .) ar kuru kopā ir darīti smagi darbi, un Vivarē iedzīvotāji veic šo pienākumu ar noteiktu apmierinātības izjūtu: tie, kas iztukšo un mazgā iekšas ledainā ūdenī, neizrāda neapmierinātību. (. .) Virtuvē zem dūmvada nojumes karājas šķiņķi un desas. Tur tās tiek žāvētas un kūpinātas nedēļām ilgi”. Pjērs Šarī (Pierre Charrie) raksta, ka Ziemassvētku vakarā “(. .) galdā liek “Jésus” – lielu desu, kas izgatavota cūku kaušanas svētku laikā un glabāta šim īpašajam gadījumam”. Nikols Pelē (Nicole Pellet) un Vinsents Balajs (Vincent Balaÿ) par šo desas šķirni raksta šādi: “Tās garša ir tikpat iecienīta kā citām no tās pašas gaļas izgatavotām desām.”

Šarls Foro (Charles Forot) norāda, ka tās tirdzniecība tika sākta XVII gadsimtā. Pēc tam tirgus attīstījās laikposmā no 1900. gada līdz 1939. gadam, un, kā norāda Gijs Direnmats (Guy Dürrenmatt), tas veicināja “saucisson de l’Ardèche” atpazīstamību.

Kopš XX gadsimta sākuma līdz ar gastronomiskā tūrisma attīstību “saucisson de l’Ardèche” kļuva par atzītu vietējo produktu un tika iekļauts 1995. gadā izdotajā “L’inventaire du patrimoine culinaire de la France” (“Francijas kulinārā mantojuma saraksts”).

Žans Marks Gardess (Jean-Marc Gardès) un Annija Sorela (Annie Sorrel) savā grāmatā “Le Génie de l’Ardèche” (“Ardešas ģenialitāte”) (izdota 2007. gada oktobrī) apbrīno Ardešas iedzīvotāju radošumu, cita starpā jo īpaši izceļot “saucisson de l’Ardèche” kā “izcilu gaļas izstrādājumu”.

“saucisson de l’Ardèche” mūsdienās ir zināma un atzīta visā Francijā (Go (Gault) un Milo (Millau) publikācijas 1986. gadā, kā arī daudzas medaļas, kuras iegūtas vispārējā lauksaimniecības izstādē Parīzē 2008. un 2009. gadā) un Eiropā (DLG –Vācijas lauksaimniecības izstādē iegūtās medaļas).

“Glénat” izdevniecības 2006. gadā izdotajā “Voyage gourmand en Rhône-Alpes” (“Gardēža ceļojums Ronas-Alpu reģionā”) Ardešai un tās “desu kulinārijai” un tādiem “augstākā labuma cūkgaļas izstrādājumiem” kā “La Rosette”“Le Chaudin” un citām desām ir veltīta vesela nodaļa.

Ekonomikas ikmēneša žurnāla “L’Expansion” virsraksts 1988. gada jūlijā bija “Le saucisson de l’Ardèche dans le vent” (““saucisson de l’Ardèche” tirdzniecībā”).

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“saucisson de l’Ardèche” kvalitāte un reputācija ir cieši saistīta ar teritoriju: tas ir pārsvarā kalnains apvidus ar skarbiem klimatiskajiem apstākļiem, un tam ir grūti piekļūt. Šajā vidē attīstījās “saucisson de l’Ardèche” izgatavošanas tradīcijas un cūkgaļas konservēšanas paņēmieni, un šajā teritorijā cūkkopība līdz pat XX gadsimta sākumam bija vienīgais gaļas ieguves avots Ardešas ģimenēm. Cūkas tradicionāli kāva pirms Ziemassvētkiem, un no tām iegūtā gaļa un sālītie produkti ļāva izdzīvot ziemā, kas Ardešā ir ļoti skarba.

Seno zinātību mūsdienās glabā Ardešas sālīšanas uzņēmumi, kas spēja šo zinātību saglabāt un nodot nākamajām paaudzēm: “saucisson de l’Ardèche” ražošanai izmantojamās gaļas atlase un kvalitāte, dabisko cūku zarnu izmantošana desu apvalkiem, iegūstot dažāda veida žāvētās desas, salpetra kā vienīgās piedevas izmantošana, liesās gaļas iepriekšēja sālīšana ražošanas vietā, žāvētu desu klāstam pielāgoti sautēšanas un žāvēšanas apstākļi (. .).

“saucisson de l’Ardèche” reputācija veidojās šajā ar vēsturiskām tradīcijām un zinātību bagātajā kalnu apvidū, kuru ar savu dzimto Vivarē pusi XVI gadsimta sākumā sasaistīja Francijas zemkopības pamatlicējs Olivjē de Serrs, slavenais Ardešas dzejnieks Šarls Foro, Kurnonskis, kas dēvēja Ardešu par “gardēžu paradīzi” un nelielo Ardešas ciematu Santagrevu par “gaļas kulinārijas Meku”, kā arī Šarls Albēns Mazons (Charles Albin Mazon), kas 1890. gadā veltīja slavinošus vārdus desām un to izcelsmei savā darbā “Fantastisks un nopietns ceļojums pa Ardešu”, apbrīnojot “griestus, kuros sakārti speķu gabali, šķiņķi, cūku kājas un desu virtenes”.

Šā tradicionālā produkta reputācija un kvalitāte ir saglabājusies arī līdz mūsu dienām. Savukārt “Le Génie de l’Ardèche” autori raksta: “Ardešas plakankalnē, kurā valda sālījumu žāvēšanai labvēlīgi vēji, daudzi gaļas kulināri glabā senas zināšanas, piedāvājot kvalitatīvus vietējos produktus”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCSaucissonDeLArdeche.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

14.9.2010

| 14.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 247/s3

---

PAZIŅOJUMS

2010. gada 14. septembrī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 247 A tiks publicēts “Kopējais dārzeņu šķirņu katalogs – 28. pilnā izdevuma piektais papildinājums”.

Oficiālā Vēstneša abonenti bez maksas var saņemt tik daudz šā Oficiālā Vēstneša eksemplāru un valodas versiju, cik paredz to abonements. Lūdzam abonentus atsūtīt pilnīgi aizpildītu pievienoto pasūtījuma veidlapu, tajā minot abonementa reģistrācijas numuru (kods katras etiķetes kreisajā daļā, kas sākas ar O/...). Šis Oficiālais Vēstnesis būs pieejams bez maksas vienu gadu no publicēšanas datuma.

Citi interesenti šo Oficiālo Vēstnesi var pasūtīt par maksu kādā no mūsu pārdošanas birojiem (sk. http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).

Šo Oficiālo Vēstnesi, tāpat kā visas Oficiālā Vēstneša sērijas (L, C, CA, CE), bez maksas var lasīt tiešsaistes režīmā http://eur-lex.europa.eu

Image

---