# Uradni list C 244/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 244 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 595. julij 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 244

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 595. julij 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 244/01 | Sporočilo Komisije o spremembi Priloge k Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 244/01

Sporočilo Komisije o spremembi Priloge k Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 244/02 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| 2016/C 244/03 | Obvestilo Komisije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov v zvezi z blagom, ki je vneseno na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, vključno z blagom v tranzitu | 4 |
| 2016/C 244/04 | Obvestilo Komisije v zvezi z začetkom uporabe Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ali protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami k tej konvenciji | 10 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2016/C 244/05 | Razpis Vlade Združenega kraljestva v zvezi z Direktivo 94/22/EGS Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (
  1
  ) | 16 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 244/02

Menjalni tečaji eura

3

2016/C 244/03

Obvestilo Komisije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov v zvezi z blagom, ki je vneseno na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, vključno z blagom v tranzitu

4

2016/C 244/04

Obvestilo Komisije v zvezi z začetkom uporabe Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ali protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami k tej konvenciji

10

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2016/C 244/05

Razpis Vlade Združenega kraljestva v zvezi z Direktivo 94/22/EGS Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (
  1
  )

1

16

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 244/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8032 – RAM/Termica Milazzo) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 19 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 244/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8032 – RAM/Termica Milazzo) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/1

---

Sporočilo Komisije o spremembi Priloge k Sporočilu Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

(2016/C 244/01)

I.   UVOD

| (1) | Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (1) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) v odstavku 13 določa, da državni zavarovatelji (2) ne smejo kratkoročno zavarovati izvoznih kreditov za tržna tveganja. Tržna tveganja so v odstavku 9 opredeljena kot komercialna in politična tveganja z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah iz Priloge k navedenemu sporočilu. |
| --- | --- |

(1)

Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (1) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) v odstavku 13 določa, da državni zavarovatelji (2) ne smejo kratkoročno zavarovati izvoznih kreditov za tržna tveganja. Tržna tveganja so v odstavku 9 opredeljena kot komercialna in politična tveganja z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah iz Priloge k navedenemu sporočilu.

| (2) | Zaradi težkih razmer v Grčiji zmogljivosti za zavarovanje ali pozavarovanje izvoza v Grčijo v letih od 2012 do 2014 niso zadoščale. Zaradi tega je Komisija spremenila Sporočilo in Grčijo začasno odstranila s seznama držav s tržnimi tveganji v letih 2013 (3) in 2014 (4) ter v prvih šestih mesecih leta 2015 (5) in junija 2015 (6). Zadnje podaljšanje te spremembe se izteče 30. junija 2016. Grčija bo tako od 1. julija 2016 načeloma spet veljala za državo s tržnimi tveganji, saj so v seznam držav s tržnimi tveganji v Prilogi k sporočilu vključene vse države članice EU. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi težkih razmer v Grčiji zmogljivosti za zavarovanje ali pozavarovanje izvoza v Grčijo v letih od 2012 do 2014 niso zadoščale. Zaradi tega je Komisija spremenila Sporočilo in Grčijo začasno odstranila s seznama držav s tržnimi tveganji v letih 2013 (3) in 2014 (4) ter v prvih šestih mesecih leta 2015 (5) in junija 2015 (6). Zadnje podaljšanje te spremembe se izteče 30. junija 2016. Grčija bo tako od 1. julija 2016 načeloma spet veljala za državo s tržnimi tveganji, saj so v seznam držav s tržnimi tveganji v Prilogi k sporočilu vključene vse države članice EU.

| (3) | Vendar je Komisija v skladu z odstavkom 36 sporočila več mesecev pred potekom začasne odstranitve Grčije s seznama začela s pregledom razmer, da bi presodila, ali trenutne tržne razmere opravičujejo iztek odstranitve Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji s 1. julijem 2016 oziroma ali so tržne zmogljivosti še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj in je potrebno podaljšanje začasne odstranitve. |
| --- | --- |

(3)

Vendar je Komisija v skladu z odstavkom 36 sporočila več mesecev pred potekom začasne odstranitve Grčije s seznama začela s pregledom razmer, da bi presodila, ali trenutne tržne razmere opravičujejo iztek odstranitve Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji s 1. julijem 2016 oziroma ali so tržne zmogljivosti še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj in je potrebno podaljšanje začasne odstranitve.

II.   OCENA

| (4) | Da bi presodila, ali je zaradi zasebnih zmogljivosti, ki so premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj, upravičeno podaljšati začasno odstranitev Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji, se je Komisija posvetovala z državami članicami, zasebnimi zavarovatelji kreditov in drugimi zainteresiranimi stranmi ter jih zaprosila za informacije. Dne 27. aprila 2016 je objavila poziv za predložitev informacij v zvezi z razpoložljivostjo kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za izvoz v Grčijo (7). Rok za odgovore je potekel 24. maja 2016. Države članice in zasebni zavarovatelji so poslali sedemnajst odgovorov. |
| --- | --- |

(4)

Da bi presodila, ali je zaradi zasebnih zmogljivosti, ki so premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj, upravičeno podaljšati začasno odstranitev Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji, se je Komisija posvetovala z državami članicami, zasebnimi zavarovatelji kreditov in drugimi zainteresiranimi stranmi ter jih zaprosila za informacije. Dne 27. aprila 2016 je objavila poziv za predložitev informacij v zvezi z razpoložljivostjo kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za izvoz v Grčijo (7). Rok za odgovore je potekel 24. maja 2016. Države članice in zasebni zavarovatelji so poslali sedemnajst odgovorov.

| (5) | Glede na informacije, ki so bile Komisiji predložene v okviru javnega poziva za predložitev informacij, zasebni zavarovatelji izvoznih kreditov niso sprostili pogojev za zagotavljanje zavarovalnega kritja za izvoz v Grčijo v vseh trgovinskih sektorjih. Hkrati državni zavarovatelji še naprej beležijo precejšnje povpraševanje po zavarovanju kreditov za izvoz v Grčijo, kar potrjuje omejeno razpoložljivost zasebnega zavarovanja. |
| --- | --- |

(5)

Glede na informacije, ki so bile Komisiji predložene v okviru javnega poziva za predložitev informacij, zasebni zavarovatelji izvoznih kreditov niso sprostili pogojev za zagotavljanje zavarovalnega kritja za izvoz v Grčijo v vseh trgovinskih sektorjih. Hkrati državni zavarovatelji še naprej beležijo precejšnje povpraševanje po zavarovanju kreditov za izvoz v Grčijo, kar potrjuje omejeno razpoložljivost zasebnega zavarovanja.

| (6) | Gospodarski obeti za Grčijo so se v zadnjem letu bistveno poslabšali. Maja 2015 se je pričakovalo, da bo rast realnega BDP v letu 2016 dosegla +2,9 %, toda po zadnji napovedi, objavljeni maja 2016, naj bi se grško gospodarstvo skrčilo za –0,3 % (8). Po pričakovanjih naj bi se rast v drugi polovici leta 2016 spet okrepila, vendar je ta napoved še zelo negotova. Predvideno okrevanje je odvisno od pozitivnega razvoja na finančnem trgu in v trgovini. Odvisno bo tudi od zmožnosti za popolno izvedbo programa reform. |
| --- | --- |

(6)

Gospodarski obeti za Grčijo so se v zadnjem letu bistveno poslabšali. Maja 2015 se je pričakovalo, da bo rast realnega BDP v letu 2016 dosegla +2,9 %, toda po zadnji napovedi, objavljeni maja 2016, naj bi se grško gospodarstvo skrčilo za –0,3 % (8). Po pričakovanjih naj bi se rast v drugi polovici leta 2016 spet okrepila, vendar je ta napoved še zelo negotova. Predvideno okrevanje je odvisno od pozitivnega razvoja na finančnem trgu in v trgovini. Odvisno bo tudi od zmožnosti za popolno izvedbo programa reform.

| (7) | Te napetosti tudi negativno vplivajo na zaupanje finančnih trgov. V začetku junija 2016 je bil donos grških 10-letnih državnih obveznic 7,3 %. Donos je upadel v pričakovanju dogovora med Grčijo in njenimi upniki, doseženega 24. maja 2016, a ostaja visok v primerjavi z drugimi državami članicami EU in preteklimi vrednostmi. |
| --- | --- |

(7)

Te napetosti tudi negativno vplivajo na zaupanje finančnih trgov. V začetku junija 2016 je bil donos grških 10-letnih državnih obveznic 7,3 %. Donos je upadel v pričakovanju dogovora med Grčijo in njenimi upniki, doseženega 24. maja 2016, a ostaja visok v primerjavi z drugimi državami članicami EU in preteklimi vrednostmi.

| (8) | Bonitetne ocene Grčije so trenutno Caa3 (Moody’s), B– (Standard & Poor’s) in CCC (Fitch). Glede na navedeno se Grčija uvršča v neinvesticijski razred in tveganja za upnike so precejšnja. |
| --- | --- |

(8)

Bonitetne ocene Grčije so trenutno Caa3 (Moody’s), B– (Standard & Poor’s) in CCC (Fitch). Glede na navedeno se Grčija uvršča v neinvesticijski razred in tveganja za upnike so precejšnja.

| (9) | V teh okoliščinah Komisija pričakuje, da bodo zasebni zavarovatelji izvoznih kreditov pri zagotavljanju zavarovalnega kritja za izvoz v Grčijo še naprej zelo previdni ali da se bodo z grškega trga celo popolnoma umaknili. Zasebni zavarovatelji se bodo verjetno spet začeli bolj izpostavljati le, če bo v zvezi z političnimi in ekonomskimi politikami v Grčiji prevladala večja prepoznavnost in jasnost in če bo zaznati občutno izboljšanje gospodarskih razmer. |
| --- | --- |

(9)

V teh okoliščinah Komisija pričakuje, da bodo zasebni zavarovatelji izvoznih kreditov pri zagotavljanju zavarovalnega kritja za izvoz v Grčijo še naprej zelo previdni ali da se bodo z grškega trga celo popolnoma umaknili. Zasebni zavarovatelji se bodo verjetno spet začeli bolj izpostavljati le, če bo v zvezi z političnimi in ekonomskimi politikami v Grčiji prevladala večja prepoznavnost in jasnost in če bo zaznati občutno izboljšanje gospodarskih razmer.

| (10) | Komisija je zato sklenila, da zasebne zmogljivosti za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj niso zadostne, in odločila, da bo podaljšala odstranitev Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji do 30. junija 2017. V tem primeru se uporabljajo pogoji kritja iz razdelka 4.3 sporočila. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zato sklenila, da zasebne zmogljivosti za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj niso zadostne, in odločila, da bo podaljšala odstranitev Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji do 30. junija 2017. V tem primeru se uporabljajo pogoji kritja iz razdelka 4.3 sporočila.

III.   SPREMEMBA SPOROČILA

| (11) | Od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 se uporablja naslednja sprememba Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov:






  — | Priloga se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA


  Seznam držav s tržnimi tveganji







  — | Vse države članice, razen Grčije |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Od 1. julija 2016 do 30. junija 2017 se uporablja naslednja sprememba Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov:

—

Priloga se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

Seznam držav s tržnimi tveganji

—

Vse države članice, razen Grčije

| — | Avstralija |
| --- | --- |

—

Avstralija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Japonska |
| --- | --- |

—

Japonska

| — | Nova Zelandija |
| --- | --- |

—

Nova Zelandija

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

| — | Združene države Amerike“. |
| --- | --- |

—

Združene države Amerike“.

---

(1)  UL C 392, 19.12.2012, str. 1.

1

(2)  Državni zavarovatelj je v sporočilu opredeljen kot družba ali druga organizacija, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države članice, ali država članica, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov.

2

(3)  UL C 398, 22.12.2012, str. 6.

3

(4)  UL C 372, 19.12.2013, str. 1.

4

(5)  UL C 28, 28.1.2015, str. 1.

5

(6)  UL C 215, 1.7.2015, str. 1.

6

(7)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2016_export_greece/index_en.html

7

(8)  Napoved GD ECFIN iz pomladi 2016, http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2016_spring/el_en.pdf.

8

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. julija 2016

(2016/C 244/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1138 |
| JPY | japonski jen | 114,29 |
| DKK | danska krona | 7,4410 |
| GBP | funt šterling | 0,83905 |
| SEK | švedska krona | 9,3910 |
| CHF | švicarski frank | 1,0839 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,2538 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,095 |
| HUF | madžarski forint | 316,93 |
| PLN | poljski zlot | 4,4304 |
| RON | romunski leu | 4,5133 |
| TRY | turška lira | 3,2284 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4792 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4328 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6418 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5452 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4989 |
| KRW | južnokorejski won | 1 278,83 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,1416 |
| CNY | kitajski juan | 7,4229 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5180 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 586,69 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4459 |
| PHP | filipinski peso | 52,176 |
| RUB | ruski rubelj | 71,0115 |
| THB | tajski bat | 39,028 |
| BRL | brazilski real | 3,6131 |
| MXN | mehiški peso | 20,4241 |
| INR | indijska rupija | 74,9065 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1138

JPY

japonski jen

114,29

DKK

danska krona

7,4410

GBP

funt šterling

0,83905

SEK

švedska krona

9,3910

CHF

švicarski frank

1,0839

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,2538

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,095

HUF

madžarski forint

316,93

PLN

poljski zlot

4,4304

RON

romunski leu

4,5133

TRY

turška lira

3,2284

AUD

avstralski dolar

1,4792

CAD

kanadski dolar

1,4328

HKD

hongkonški dolar

8,6418

NZD

novozelandski dolar

1,5452

SGD

singapurski dolar

1,4989

KRW

južnokorejski won

1 278,83

ZAR

južnoafriški rand

16,1416

CNY

kitajski juan

7,4229

HRK

hrvaška kuna

7,5180

IDR

indonezijska rupija

14 586,69

MYR

malezijski ringit

4,4459

PHP

filipinski peso

52,176

RUB

ruski rubelj

71,0115

THB

tajski bat

39,028

BRL

brazilski real

3,6131

MXN

mehiški peso

20,4241

INR

indijska rupija

74,9065

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 5.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/4

---

Obvestilo Komisije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov v zvezi z blagom, ki je vneseno na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, vključno z blagom v tranzitu

(2016/C 244/03)

Kazalo

| 1. | CILJ | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BLAGO, KI KRŠI PRAVICO INTELEKTUALNE LASTNINE, V OKVIRU CARINSKIH POSTOPKOV UVELJAVLJANJA | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Blago, ki prihaja iz tretjih držav in ni sproščeno v prosti promet | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Blago, ki prihaja iz tretjih držav, ni sproščeno v prosti promet in nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | BLAGO, PRI KATEREM OBSTAJA SUM KRŠITVE PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE – CARINSKI POSTOPKI UVELJAVLJANJA | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Nadzor in zadržanje | 6 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Blago, ki nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zdravila | 8 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sodelovanje z imetniki pravic | 8 |
| --- | --- | --- |

3.4

1.   CILJ

Smernice Evropske komisije za izvrševanje pravic intelektualne lastnine glede blaga, zlasti zdravil, s strani carinskih organov EU pri tranzitu prek ozemlja EU, ki so jih službe Komisije 1. februarja 2012 objavile na spletišču Generalnega direktorata za obdavčenje in carinsko unijo (TAXUD), je treba posodobiti, da se upoštevata:

| — | Uredba (EU) št. 608/2013 (1), ki je nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 1383/2003 (2), ter |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 608/2013 (1), ki je nadomestila Uredbo Sveta (ES) št. 1383/2003 (2), ter

| — | sveženj o blagovnih znamkah (z Uredbo (EU) 2015/2424 (3) je bila spremenjena Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 (4) in sprejeta Direktiva (EU) 2015/2436 (5)). |
| --- | --- |

—

sveženj o blagovnih znamkah (z Uredbo (EU) 2015/2424 (3) je bila spremenjena Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 (4) in sprejeta Direktiva (EU) 2015/2436 (5)).

Uredba (EU) št. 608/2013 določa pogoje in postopke za upravno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine (PIL) s strani carinskih organov, poleg tega pa je zlasti razširila obseg PIL, na katere se carinski postopki uveljavljanja nanašajo (blagovna znamka, model, avtorske in sorodne pravice, geografska označba, patent, žlahtniteljska pravica, topografija polprevodniških izdelkov, uporabni model in trgovsko ime).

Določbe Uredbe (EU) št. 608/2013 o uveljavljanju PIL s strani carinskih organov je treba uporabljati ob upoštevanju potrebe po spodbujanju učinkovitega in ustreznega varstva pravic intelektualne lastnine ter zagotovitvi, da ne postanejo ovire za zakonito trgovino sami ukrepi in postopki za uveljavljanje PIL, kot je navedeno v preambuli in členu 41 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) Svetovne trgovinske organizacije (STO) (6).

Sveženj o blagovnih znamkah zdaj razširja pravice imetnika blagovne znamke, registrirane na ravni Unije kot blagovna znamka Evropske unije ali na ravni države članice kot nacionalna blagovna znamka, da se tretjim osebam prepreči, da bi v gospodarskem prometu v Unijo vnesle blago, ne da bi bilo tam sproščeno v prosti promet, če takšno blago prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki, registrirani za takšno blago, ali je v njenih bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati od navedene blagovne znamke. To morajo carinski organi ustrezno upoštevati pri uveljavljanju PIL.

Zato ta dokument nadomešča „Smernice Evropske komisije za izvrševanje pravic intelektualne lastnine glede blaga, zlasti zdravil, s strani carinskih organov EU pri tranzitu prek ozemlja EU“.

2.   BLAGO, KI KRŠI PRAVICO INTELEKTUALNE LASTNINE, V OKVIRU CARINSKIH POSTOPKOV UVELJAVLJANJA

Uredba (EU) št. 608/2013 vsebuje postopke za uveljavljanje, ki carinskim organom omogočajo ukrepanje zoper blago, pri katerem obstaja sum, da krši pravice intelektualne lastnine. V členu 2 Uredbe so navedene pravice intelektualne lastnine, na katere se nanašajo carinski postopki uveljavljanja. Uredba (EU) št. 608/2013 določa pogoje in postopke za ukrepanje carinskih organov v zvezi z blagom, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine in ki je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora ali carinske kontrole (člen 1(1)), saj so procesna pooblastila carinskih organov omejena na preverjanje, ali je določeno blago „blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine“, kot je opredeljeno v členu 2(7).

Uredba (EU) št. 608/2013 ne določa nobenih meril za ugotavljanje obstoja kršitve pravice intelektualne lastnine (uvodna izjava 10). Vprašanje, ali je kršena pravica intelektualne lastnine, je stvar materialnega prava na področju intelektualne lastnine, kot ga razlagajo pristojna nacionalna sodišča in Sodišče Evropske unije.

2.1   Blago, ki prihaja iz tretjih držav in ni sproščeno v prosti promet

Pravice intelektualne lastnine, povezane z blagom, ki je vneseno na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, so lahko kršene, če je to blago, ko je prisotno na carinskem območju Unije (je na primer v posebnem postopku v skladu s carinskim zakonikom Unije (7)) ali celo preden je vneseno na to območje, predmet trgovinske dejavnosti, usmerjene na trg Unije, kot je prodaja, ponudba za prodajo ali oglaševanje (v zvezi s tem glej zadevi Philips/Nokia, točka 57 (8)), ali če je iz dokumentov (npr. navodil za uporabo) ali korespondence v zvezi s tem blagom razvidno, da se namerava to blago preusmeriti na trg Unije brez dovoljenja imetnika pravice.

Torej se lahko blago, ki prihaja iz tretje države in ni bilo sproščeno v prosti promet ter pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine, ki je v Evropski uniji zaščitena na primer z blagovno znamko, avtorsko ali sorodno pravico, modelom ali patentom, opredeli kot „blago, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine“, če obstajajo dokazi, da je to blago namenjeno prodaji v Evropski uniji. Taki dokazi lahko kažejo, da je bilo blago prodano stranki v Evropski uniji ali da je bilo predmet ponudbe za prodajo ali oglaševanja, ki naslavlja potrošnike v Evropski uniji (v zvezi s tem glej zadevi Philips/Nokia, točka 78).

2.2   Blago, ki prihaja iz tretjih držav, ni sproščeno v prosti promet in nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko

Uredba (ES) št. 207/2009, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/2424 in Direktivo (EU) 2015/2436, razširja pravice imetnika blagovne znamke, registrirane na ravni Unije kot blagovna znamka Evropske unije ali na ravni države članice kot nacionalna blagovna znamka, da se tretjim osebam prepreči, da bi v gospodarskem prometu v Unijo vnesle blago, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, če takšno blago prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki, registrirani za takšno blago, ali je v njenih bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati od takšne blagovne znamke (v nadaljnjem besedilu: blago, ki nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko), tudi če takšno blago ni namenjeno dajanju na trg v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15 Uredbe (EU) 2015/2424, je cilj „okrepit[ev] varstva blagovnih znamk in učinkovitejšega boja proti ponarejanju, v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO) [...]“.

Nove določbe v zvezi z obravnavo blaga, ki je vneseno na ozemlje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, in nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko, se uporabljajo, kot sledi.

Blagovne znamke Evropske unije

| — | Kar zadeva blagovne znamke Evropske unije, je Uredba (EU) 2015/2424 začela veljati 23. marca 2016 (člen 4) in se začela uporabljati na isti dan. Zato lahko carinski organi od 23. marca 2016 ukrepajo v zvezi z blagom, ki je iz tretjih držav vneseno na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, in nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka blagovni znamki EU. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva blagovne znamke Evropske unije, je Uredba (EU) 2015/2424 začela veljati 23. marca 2016 (člen 4) in se začela uporabljati na isti dan. Zato lahko carinski organi od 23. marca 2016 ukrepajo v zvezi z blagom, ki je iz tretjih držav vneseno na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, in nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka blagovni znamki EU.

Nacionalne blagovne znamke

| — | Kar zadeva nacionalne blagovne znamke, je Direktiva (EU) 2015/2436 začela veljati 12. januarja 2016 (člen 56). Države članice v skladu s členom 54 Direktive (EU) 2015/2436 do 14. januarja 2019 prilagodijo svojo zakonodajo in druge predpise o nacionalnih blagovnih znamkah, da omogočijo izvajanje Direktive. To pomeni, da bodo v primeru nacionalnih blagovnih znamk nove določbe o blagu, ki nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko in je vneseno v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, v tej državi članici začele veljati, ko bo ta sprejela zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 10 Direktive, ter bodo ti postali veljavni, kar se lahko zgodi kadar koli pred 14. januarjem 2019. Carinski organi v vsaki državi članici bi morali zato skrbno spremljati spremembe zakonodaje o nacionalnih blagovnih znamkah, da bodo vedeli, od katerega datuma bi morali uporabljati določbe o tranzitu v zvezi z nacionalnimi blagovnimi znamkami. Carinski organi lahko v zvezi z blagom, ki pride iz tretjih držav, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, in nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka nacionalni blagovni znamki, ukrepajo od datuma, ko v njihovi državi članici začnejo veljati in se uporabljati nacionalni predpisi. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva nacionalne blagovne znamke, je Direktiva (EU) 2015/2436 začela veljati 12. januarja 2016 (člen 56). Države članice v skladu s členom 54 Direktive (EU) 2015/2436 do 14. januarja 2019 prilagodijo svojo zakonodajo in druge predpise o nacionalnih blagovnih znamkah, da omogočijo izvajanje Direktive. To pomeni, da bodo v primeru nacionalnih blagovnih znamk nove določbe o blagu, ki nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko in je vneseno v državo članico, kjer je blagovna znamka registrirana, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, v tej državi članici začele veljati, ko bo ta sprejela zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 10 Direktive, ter bodo ti postali veljavni, kar se lahko zgodi kadar koli pred 14. januarjem 2019. Carinski organi v vsaki državi članici bi morali zato skrbno spremljati spremembe zakonodaje o nacionalnih blagovnih znamkah, da bodo vedeli, od katerega datuma bi morali uporabljati določbe o tranzitu v zvezi z nacionalnimi blagovnimi znamkami. Carinski organi lahko v zvezi z blagom, ki pride iz tretjih držav, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet, in nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka nacionalni blagovni znamki, ukrepajo od datuma, ko v njihovi državi članici začnejo veljati in se uporabljati nacionalni predpisi.

Pravice imetnika v zvezi z blagom, ki nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko

Člen 9(4) Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/2424, se glasi:

„Pravice, podeljene z blagovno znamko EU

[...] 4. Brez poseganja v pravice, ki so jih imetniki pridobili pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice za blagovno znamko EU, ima imetnik te blagovne znamke EU tudi pravico, da vsem tretjim osebam prepreči, da bi v gospodarskem prometu v Unijo vnesle blago, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, če takšno blago, vključno z embalažo, prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki EU, registrirani za takšno blago, ali je v njenih bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati od take blagovne znamke. [...]“ (poudarek dodan).

Pravice, podeljene z nacionalno blagovno znamko

Člen 10(4) Direktive (EU) 2015/2436 navaja podobne pogoje kot člen 9(4) Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/2424, pri čemer razširja pravice imetnika registrirane nacionalne blagovne znamke v zvezi z blagom, ki je vneseno na ozemlje države članice, ne da bi bilo tam sproščeno v prosti promet, in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka registrirani nacionalni blagovni znamki.

Opozoriti je treba, da se pravice imetnika blagovne znamke glede na besedilo in namen navedenih novih določb ne razširijo samo na blago, ki nosi znak, enak registrirani blagovni znamki imetnika (to je bodisi znak, ki je sestavljen iz vseh elementov zaščitene blagovne znamke brez sprememb ali dodatkov, bodisi znak, ki gledano v celoti vsebuje tako neznatne razlike, da jih povprečni potrošnik lahko spregleda, v skladu z opredelitvijo Sodišča Evropske unije v zadevi 291/00, LTJ Diffusion SA).

Nove določbe zajemajo tudi blago, ki nosi znak, ki ga „v [njegovih] bistvenih lastnostih ni mogoče razlikovati“ od registrirane blagovne znamke.

3.   BLAGO, PRI KATEREM OBSTAJA SUM KRŠITVE PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE – CARINSKI POSTOPKI UVELJAVLJANJA

3.1   Nadzor in zadržanje

V skladu s carinskim zakonikom Unije (Uredba (EU) št. 952/2013) lahko carinski organi opravijo vsako kontrolo neunijskega blaga, vnesenega na carinsko območje Unije, ki se jim zdi potrebna (9). Te kontrole morajo biti sorazmerne in opravljene v skladu z merili analize tveganja.

Poleg splošne možnosti izvajanja carinskih kontrol so carinski organi v skladu s členom 1(1) Uredbe (EU) št. 608/2013 pristojni tudi za zadržanje blaga, pri katerem obstaja sum kršitve pravice intelektualne lastnine in ki je ali bi moralo biti predmet carinskega nadzora ali carinske kontrole na carinskem območju Unije, kar velja zlasti za blago v naslednjih situacijah:

| a) | kadar je deklarirano za prepustitev v prosti promet, izvoz ali ponovni izvoz; |
| --- | --- |

a)

kadar je deklarirano za prepustitev v prosti promet, izvoz ali ponovni izvoz;

| b) | kadar vstopa na carinsko območje Unije ali ga zapušča ali |
| --- | --- |

b)

kadar vstopa na carinsko območje Unije ali ga zapušča ali

| c) | kadar se obravnava v posebnem postopku. |
| --- | --- |

c)

kadar se obravnava v posebnem postopku.

Odločitev o zadržanju blaga carinski organi sprejmejo, če obstajajo razumni znaki, da blago krši pravice intelektualne lastnine.

Zadržanje blaga pomeni, da carinski organi zadržijo blago, imetniku pravice pa omogočijo dostop do zaupnih informacij in pregled zadevnega blaga, na podlagi česar se lahko blago uniči brez formalne ugotovitve kršitve (10). Ta postopek presega dejavnost kontrole carinskih organov kot tako.

3.2   Blago, ki nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko

Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 Uredbe (EU) 2015/2424 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009:

„[...] Zaradi okrepitve varstva blagovnih znamk in učinkovitejšega boja proti ponarejanju, v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti na podlagi člena V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, ki se nanaša na prosti tranzit, in – v zvezi z generičnimi zdravili – Deklaracije o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je 14. novembra 2001 sprejela ministrska konferenca STO v Dohi, bi moral imetnik blagovne znamke EU imeti pravico, da tretjim osebam prepreči, da bi v gospodarskem prometu v Unijo vnesle blago, ne da bi bilo to blago tam sproščeno v prosti promet, če takšno blago prihaja iz tretjih držav in brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka blagovni znamki EU, registrirani za takšno blago. [...]“

Kot je navedeno v uvodni izjavi 16 Uredbe (EU) 2015/2424 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 in uvodni izjavi 22 Direktive (EU) 2015/2436:

„[...], bi bilo treba dovoliti, da imetniki blagovne znamke EU preprečijo vnos blaga, ki krši pravice, in izvajanje kakršnih koli carinskih postopkov za takšno blago, vključno s tranzitom, pretovarjanjem, skladiščenjem, prostimi conami, začasno hrambo, aktivnim oplemenitenjem ali začasnim uvozom, tudi kadar takšno blago ni namenjeno dajanju na trg v Uniji. Carinski organi bi morali pri izvajanju carinskega nadzora uporabljati pooblastila in postopke iz Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta [...].“

V skladu z zakonodajo Unije o blagovnih znamkah in zakonodajo o nacionalnih blagovnih znamkah lahko carinski organi na podlagi Uredbe (EU) št. 608/2013 zadržijo blago, pri katerem obstaja sum, da nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko, če se to blago vnese na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet ali namenjeno dajanju na trg Unije. To blago, pri katerem obstaja sum, da brez dovoljenja nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko, je mogoče najti na carinskem območju Unije v:

| — | začasni hrambi; |
| --- | --- |

—

začasni hrambi;

| — | tranzitu na poti iz tretje države v drugo tretjo državo; |
| --- | --- |

—

tranzitu na poti iz tretje države v drugo tretjo državo;

| — | postopku hrambe v prosti coni ali carinskem skladišču, pri čemer še ni namenjeno za vstop na trg EU ali v tretjo državo; |
| --- | --- |

—

postopku hrambe v prosti coni ali carinskem skladišču, pri čemer še ni namenjeno za vstop na trg EU ali v tretjo državo;

| — | postopku začasnega uvoza ali |
| --- | --- |

—

postopku začasnega uvoza ali

| — | postopku aktivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

—

postopku aktivnega oplemenitenja.

Pred zadržanjem blaga, pri katerem obstaja sum, da brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka zaščiteni blagovni znamki, lahko carinski organi, če to blago ni namenjeno dajanju na trg EU, imetnika odločbe, s katero se je ugodilo zahtevi, v skladu s členom 17(2) Uredbe (EU) št. 608/2013 pozovejo, naj jim zagotovi vse ustrezne informacije v zvezi z blagom, in se tako izognejo oviranju zakonite trgovine.

Ko je blago, pri katerem obstaja sum, da brez dovoljenja nosi blagovno znamko, ki je enaka ali v bistvenem enaka zaščiteni blagovni znamki, in ki ni namenjeno dajanju na trg EU, zadržano, bi morali carinski organi zagotoviti, da so osebe, ki jih to zadeva (tj. imetnik ali deklarant blaga in imetnik pravice), nemudoma obveščene o zadržanju.

Za uskladitev potrebe po zagotavljanju učinkovitega uveljavljanja pravic iz blagovnih znamk s potrebo po zagotavljanju, da prosti zakoniti trgovinski tokovi niso ovirani, nove določbe iz svežnja o blagovnih znamkah določajo, da pravica imetnika registrirane blagovne znamke, da se prepreči vstop blaga v EU, ne velja v nekaterih primerih v zvezi z blagom v tranzitu, pri katerem obstaja sum, da brez dovoljenja nosi enako ali v bistvenem enako blagovno znamko, če je to blago domnevno namenjeno dajanju na trg tretje države. Imetnik izgubi to pravico, če deklarant ali imetnik blaga v postopku ugotavljanja morebitne kršitve registrirane blagovne znamke predloži dokaze, da imetnik registrirane blagovne znamke nima pravice prepovedati dajanja blaga na trg v državi, v katero je namenjeno, ker zadevna blagovna znamka tam ni zaščitena.

3.3   Zdravila

Zdravila

Čeprav zakonodaja Unije iz tega obvestila ne vsebuje posebnih pravil o zdravilih, Uredba (EU) št. 608/2013 (uvodna izjava 11), Uredba (EU) 2015/2424 (uvodna izjava 19) in Direktiva (EU) 2015/2436 (uvodna izjava 25) navajajo potrebo po olajšanju nemotenega tranzita zakonitih zdravil prek EU.

V skladu z „Deklaracijo o sporazumu TRIPS in javnem zdravju“, ki jo je 14. novembra 2001 sprejela ministrska konferenca STO v Dohi, bi bilo treba sporazum TRIPS razlagati in izvajati tako, da podpira pravico članic STO do varovanja javnega zdravja in zlasti spodbuja dostop do zdravil za vse. EU in njene države članice so v celoti zavezane vsem prizadevanjem, da se v skladu z deklaracijo spodbuja dostop do zdravil za države v stiski.

Carinski organi morajo z vso potrebno skrbnostjo zagotoviti, da je mogoče zakonita zdravila, ki so predmet zakonite trgovine (11), prepeljati čez carinsko območje Unije in da pri tem niso zadržana na podlagi Uredbe (EU) št. 608/2013, ne glede na to, ali so generična ali ne.

11

Zato carinski organi ne bi smeli zadržati zdravil – če ni znakov, da so namenjena dajanju na trg EU –, če na primer obstajajo podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom (12) za zdravilno učinkovino v zdravilih in blagovno znamko, registrirano v EU.

12

Zato bi morali carinski organi sprejeti vse previdnostne ukrepe, da bi se izognili kakršnemu koli zadržanju zdravil na podlagi Uredbe (EU) št. 608/2013, razen če so ta zdravila namenjena dajanju na trg EU ali če nosijo blagovno znamko, pri kateri obstaja sum, da je enaka ali v bistvenem enaka zaščiteni blagovni znamki v smislu točke 2.2 tega obvestila.

3.4   Sodelovanje z imetniki pravic

Sodelovanje z imetniki pravic

Bistvenega pomena je, da imetniki pravic carinskim organom zagotovijo zadostne in ustrezne informacije za učinkovito analizo tveganja.

Zato bi morali biti imetniki pravic, ki vložijo zahtevo za ukrepanje, vedno posebej pozorni na obveznost, da zagotovijo vse razpoložljive informacije, ki bi lahko carinskim organom pomagale pri oceni tveganja kršitev zadevnih pravic.

V členu 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 je določeno, da je imetnik pravice odgovoren za škodo, ki jo utrpi imetnik blaga, če je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine.

Zaradi strogih rokov iz Uredbe (EU) št. 608/2013 bi morali imetniki pravic zagotoviti, da je mogoče zlahka vzpostaviti stik s kontaktnimi osebami, navedenimi v zahtevah, in da se lahko te osebe hitro odzovejo na sporočila/zahteve carinskih organov.

---

(1)  Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

1

(2)  Uredba sveta (ES) št. 1383/2003 z dne 22. julija 2003 o carinskem ukrepanju zoper blago, glede katerega obstaja sum, da krši določene pravice intelektualne lastnine, in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti zoper blago, glede katerega je ugotovljeno, da je kršilo take pravice (UL L 196, 2.8.2003, str. 7).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (UL L 341, 24.12.2015, str. 21).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 78, 24.3.2009, str. 1).

4

(5)  Direktiva (EU) 2015/2436 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 336, 23.12.2015, str. 1).

5

(6)  Priloga 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, ki je bil podpisan 15. aprila 1994 v Marakešu v Maroku.

6

(7)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

7

(8)  Združeni zadevi C-446/09 in C-495/09.

8

(9)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013, zlasti člen 46 Uredbe.

9

(10)  Glej člena 17 in 23 Uredbe (EU) št. 608/2013.

10

(11)  Zdravila, ki so na primer zgolj v tranzitu prek ozemlja EU in zanje velja patentna pravica, ki velja za taka zdravila na ozemlju EU, če ni zadostnih dokazov o veliki verjetnosti preusmeritve takih zdravil na trg EU.

11

(12)  Mednarodna nelastniška imena (INN) opredeljujejo farmacevtske snovi ali aktivne farmacevtske učinkovine. Vsako mednarodno nelastniško ime je edinstveno ime, ki je priznano na svetovni ravni in je javna lastnina. Nelastniško ime je znano tudi kot generično ime. Informacije o INN so na voljo na naslednjem spletnem mestu Svetovne zdravstvene organizacije: http://www.who.int/medicines/services/inn/innguidance/en/.

12

---

| 5.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/10

---

Obvestilo Komisije v zvezi z začetkom uporabe Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu ali protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo med pogodbenicami k tej konvenciji

(2016/C 244/04)

Za uporabo diagonalne kumulacije porekla med pogodbenicami (1) Regionalne konvencije o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: konvencija) se zadevne pogodbenice prek Evropske komisije medsebojno obvestijo o veljavnih pravilih o poreklu z drugimi pogodbenicami.

Na podlagi teh obvestil priložene razpredelnice navajajo datum, s katerim se diagonalna kumulacija začne uporabljati.

Datumi iz Razpredelnice 1 se nanašajo na:

| — | začetek uporabe diagonalne kumulacije na podlagi člena 3 Dodatka I konvencije, če se zadevni sporazum o prosti trgovini sklicuje na konvencijo; v tem primeru se pred datumom nahaja „(C)“, |
| --- | --- |

—

začetek uporabe diagonalne kumulacije na podlagi člena 3 Dodatka I konvencije, če se zadevni sporazum o prosti trgovini sklicuje na konvencijo; v tem primeru se pred datumom nahaja „(C)“,

| — | začetek uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo, priloženih zadevnemu sporazumu o prosti trgovini, pa v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

začetek uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo, priloženih zadevnemu sporazumu o prosti trgovini, pa v drugih primerih.

Treba je opozoriti, da se diagonalna kumulacija lahko uporablja le, če so pogodbenice končne izdelave in pogodbenice namembnega kraja sklenile sporazume o prosti trgovini, ki vsebujejo enaka pravila o poreklu, pri čemer vse pogodbenice sodelujejo pri postopku pridobitve porekla, npr. vse pogodbenice, iz katerih uporabljeni materiali izvirajo. Materiali s poreklom iz pogodbenice, ki s pogodbenicami končne izdelave in pogodbenicami namembnega kraja ni sklenila sporazuma, se obravnavajo kot materiali brez porekla. Posebni primeri so navedeni v pojasnjevalnih opombah, ki zadevajo pan-evro-mediteranske protokole o pravilih o poreklu blaga (3).

Datumi iz Razpredelnice 2 se nanašajo na začetek uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo in so priloženi sporazumom o prosti trgovini med EU, Turčijo in državami, udeleženimi v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu. Kadar se na konvencijo sklicuje sporazum o prosti trgovini med pogodbenicami iz te razpredelnice, se v Razpredelnico 1 doda datum, pred katerim se nahaja „(C)“.

Opozoriti je treba tudi, da so materiali s poreklom iz Turčije, ki jih zajema carinska unija EU-Turčija, lahko vključeni kot materiali s poreklom za namen diagonalne kumulacije med Evropsko unijo in državami, ki sodelujejo v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu in za katere velja protokol o poreklu.

Oznake za pogodbenice iz razpredelnice so navedene spodaj.

| — | Evropska unija | EU |
| --- | --- | --- |
| — | Države Efte: | — | Islandija | IS |
| — | Švica (vključno z Lihtenštajnom) (4) | CH (+ LI) |
| — | Norveška | NO |

—

Evropska unija

EU

—

Države Efte:

—

Islandija

IS

—

Švica (vključno z Lihtenštajnom) (4)

CH (+ LI)

—

Norveška

NO

—

Ferski otoki

FO

—

Države, vključene v barcelonski proces:

| — | Alžirija | DZ |
| --- | --- | --- |
| — | Egipt | EG |
| — | Izrael | IL |
| — | Jordanija | JO |
| — | Libanon | LB |
| — | Maroko | MA |
| — | Zahodni breg in Gaza | PS |
| — | Sirija | SY |
| — | Tunizija | TN |

—

Alžirija

DZ

—

Egipt

EG

—

Izrael

IL

—

Jordanija

JO

—

Libanon

LB

—

Maroko

MA

—

Zahodni breg in Gaza

PS

—

Sirija

SY

—

Tunizija

TN

—

Turčija

TR

—

Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU:

| — | Albanija | AL |
| --- | --- | --- |
| — | Bosna in Hercegovina | BA |
| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | MK (5) |
| — | Črna gora | ME |
| — | Srbija | RS |
| — | Kosovo (*) | KO |

—

Albanija

AL

—

Bosna in Hercegovina

BA

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

MK (5)

—

Črna gora

ME

—

Srbija

RS

—

Kosovo (*)

KO

—

Republika Moldavija

MD

To obvestilo nadomesti obvestilo 2016/C-67/04 (UL C 67, 20.2.2016, str. 8).

Razpredelnica 1

Začetek uporabe pravil o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo v pan-evro-mediteranskem območju

| | | Države Efte | | Države, vključene v barcelonski proces | | Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EU | CH
  (+ LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD |
| EU | | 1.1.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.12.2005
  (C)
  12.5.2015 | 1.11.2007 | 1.3.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.12.2005 | 1.7.2009 | | 1.8.2006 | (6) | (C)
  1.5.2015 | | (C)
  1.4.2016 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.2.2015 | |
| CH
  (+ LI) | 1.1.2006
  (C)
  1.2.2016 | | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.1.2006 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.6.2005 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.9.2012 | 1.2.2016 | (C)
  1.5.2015 | |
| IS | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.11.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.3.2006 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.10.2012 | 1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | |
| NO | 1.1.2006
  (C)
  1.5.2015 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | 1.8.2005
  (C)
  1.7.2013 | | 1.12.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | | | 1.8.2005 | 1.9.2007 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.1.2015 | | (C)
  1.11.2012 | 1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | |
| FO | 1.12.2005
  (C)
  12.5.2015 | 1.1.2006 | 1.11.2005 | 1.12.2005 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | 1.3.2006
  (C)
  1.2.2016 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | | | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 | | | | | | | |
| IL | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | | | | | 9.2.2006 | | | | | | 1.3.2006 | | | | | | | |
| JO | 1.7.2006 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | 9.2.2006 | | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2011 | | | | | | | |
| LB | | 1.1.2007 | 1.1.2007 | 1.1.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | 1.12.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 | | | | | | | |
| PS | 1.7.2009 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | 1.1.2007 | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | 1.6.2005 | 1.3.2006 | 1.8.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | 1.7.2005 | | | | | | | |
| TR | (6) | 1.9.2007 | 1.9.2007 | 1.9.2007 | | | 1.3.2007 | 1.3.2006 | 1.3.2011 | | 1.1.2006 | | 1.1.2007 | 1.7.2005 | | | | | | | | |
| AL | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| BA | | (C)
  1.1.2015 | (C)
  1.1.2015 | (C)
  1.1.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.2.2015 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 |
| KO | (C)
  1.4.2016 | | | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| ME | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.9.2012 | (C)
  1.10.2012 | (C)
  1.11.2012 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| MK | (C)
  1.5.2015 | 1.2.2016 | 1.5.2015 | 1.5.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 |
| RS | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | (C)
  1.5.2015 | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.2.2015 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | | (C)
  1.4.2014 |
| MD | | | | | | | | | | | | | | | | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | (C)
  1.4.2014 | |

Države Efte

Države, vključene v barcelonski proces

Države, vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces EU

EU

CH

(+ LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

EU

1.1.2006

(C)

1.2.2016

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.12.2005

(C)

12.5.2015

1.11.2007

1.3.2006

(C)

1.2.2016

1.1.2006

1.7.2006

1.12.2005

1.7.2009

1.8.2006

(6)

(C)

1.5.2015

(C)

1.4.2016

(C)

1.2.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

CH

(+ LI)

1.1.2006

(C)

1.2.2016

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.1.2006

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.6.2005

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.9.2012

1.2.2016

(C)

1.5.2015

IS

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.11.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.3.2006

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.10.2012

1.5.2015

(C)

1.5.2015

NO

1.1.2006

(C)

1.5.2015

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.8.2005

(C)

1.7.2013

1.12.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.8.2005

1.9.2007

(C)

1.5.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.11.2012

1.5.2015

(C)

1.5.2015

FO

1.12.2005

(C)

12.5.2015

1.1.2006

1.11.2005

1.12.2005

DZ

1.11.2007

EG

1.3.2006

(C)

1.2.2016

1.8.2007

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2007

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.3.2006

JO

1.7.2006

17.7.2007

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2011

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.1.2006

PS

1.7.2009

SY

1.1.2007

TN

1.8.2006

1.6.2005

1.3.2006

1.8.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.7.2005

TR

(6)

1.9.2007

1.9.2007

1.9.2007

1.3.2007

1.3.2006

1.3.2011

1.1.2006

1.1.2007

1.7.2005

AL

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

BA

(C)

1.1.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.1.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

KO

(C)

1.4.2016

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

ME

(C)

1.2.2015

(C)

1.9.2012

(C)

1.10.2012

(C)

1.11.2012

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

MK

(C)

1.5.2015

1.2.2016

1.5.2015

1.5.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

RS

(C)

1.2.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.5.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.2.2015

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

MD

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

(C)

1.4.2014

Razpredelnica 2

Datum začetka uporabe protokolov o pravilih o poreklu, ki določajo diagonalno kumulacijo, med Evropsko unijo, Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Srbijo ter Turčijo

| | EU | AL | BA | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (7) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.8.2011 |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 14.12.2011 |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | 1.9.2010 |
| TR | (7) | 1.8.2011 | 14.12.2011 | 1.7.2009 | 1.3.2010 | 1.9.2010 | |

EU

AL

BA

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(7)

AL

1.1.2007

22.11.2007

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.8.2011

BA

1.7.2008

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

14.12.2011

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

24.10.2007

24.10.2007

1.9.2010

TR

(7)

1.8.2011

14.12.2011

1.7.2009

1.3.2010

1.9.2010

---

(1)  Pogodbenice so Evropska unija, Albanija, Alžirija, Bosna in Hercegovina, Egipt, Ferski otoki, Islandija, Izrael, Jordanija, Kosovo (v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999)), Libanon, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora, Maroko, Norveška, Srbija, Švica (vključno z Lihtenštajnom), Sirija, Tunizija, Turčija ter Zahodni breg in Gaza.

(2)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

(3)  UL C 83, 17.4.2007, str. 1.

(4)  Švica in Kneževina Lihtenštajn tvorita carinsko unijo.

(5)  Oznaka ISO 3166. Začasna oznaka nikakor ne vpliva na dokončno nomenklaturo za to državo, ki bo sporazumno določena po zaključku pogajanj, ki trenutno potekajo v okviru Združenih narodov.

(*)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

(6)  Datum začetka uporabe za blago, ki ga zajema carinska unija EU-Turčija, je 27. julij 2006.

Datum začetka uporabe za kmetijske proizvode je 1. januar 2007.

Datum začetka uporabe za izdelke iz premoga in jekla je 1. marec 2009.

(7)  Datum začetka uporabe za blago, ki ga zajema carinska unija EU-Turčija, je 27. julij 2006.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 5.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/16

---

Razpis Vlade Združenega kraljestva v zvezi z Direktivo 94/22/EGS Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 244/05)

Objava 29. razpisa Združenega kraljestva za izdajo licenc za pridobivanje nafte in zemeljskega plina na morju

Oddelek za energijo in podnebne spremembe

Zakon o nafti 1998

Razpis za izdajo licenc za pridobivanje nafte in zemeljskega plina na morju

| 1. | Minister za energijo in podnebne spremembe vabi zainteresirane strani, da oddajo vlogo za licence („Seaward Production Licences“) za določene površine epikontinentalnega pasu Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

1.

Minister za energijo in podnebne spremembe vabi zainteresirane strani, da oddajo vlogo za licence („Seaward Production Licences“) za določene površine epikontinentalnega pasu Združenega kraljestva.

| 2. | Vse podrobnosti ponudbe, vključno s seznami in zemljevidi o ponujeni površini ter smernicami za licence, pogoji, ki jih bodo te licence vključevale, in navodila za oddajo vloge, so na voljo na spletni strani gov.uk (glej spodaj). |
| --- | --- |

2.

Vse podrobnosti ponudbe, vključno s seznami in zemljevidi o ponujeni površini ter smernicami za licence, pogoji, ki jih bodo te licence vključevale, in navodila za oddajo vloge, so na voljo na spletni strani gov.uk (glej spodaj).

| 3. | Vse vloge bodo ocenjene v skladu s pogoji iz predpisov o licenci za ogljikovodike („Hydrocarbons Licensing Directive Regulations“) iz leta 1995 (S.I. 1995 št. 1434), predpisov o licenci za nafto („The Petroleum Licensing (Applications) Regulations“) iz leta 2015 (SI 2015 št. 766) ter iz predpisov o licenci za nafto na morju („Offshore Petroleum Licensing Directive Regulations“) iz leta 2015 (SI 2015 št. 385). Nadaljnja navodila glede vseh varnostnih in okoljskih zahtev so na voljo na spletni strani www.hse.gov.uk/osdr/assets/docs/osd-licensing-operatorship-safety-environmental-aspects%20.pdf. Vse vloge bodo ocenjene ob upoštevanju nadaljnje potrebe po hitrem, temeljitem, učinkovitem in varnem raziskovanju za določitev virov nafte in plina v Združenem kraljestvu ter ob upoštevanju okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

3.

Vse vloge bodo ocenjene v skladu s pogoji iz predpisov o licenci za ogljikovodike („Hydrocarbons Licensing Directive Regulations“) iz leta 1995 (S.I. 1995 št. 1434), predpisov o licenci za nafto („The Petroleum Licensing (Applications) Regulations“) iz leta 2015 (SI 2015 št. 766) ter iz predpisov o licenci za nafto na morju („Offshore Petroleum Licensing Directive Regulations“) iz leta 2015 (SI 2015 št. 385). Nadaljnja navodila glede vseh varnostnih in okoljskih zahtev so na voljo na spletni strani www.hse.gov.uk/osdr/assets/docs/osd-licensing-operatorship-safety-environmental-aspects%20.pdf. Vse vloge bodo ocenjene ob upoštevanju nadaljnje potrebe po hitrem, temeljitem, učinkovitem in varnem raziskovanju za določitev virov nafte in plina v Združenem kraljestvu ter ob upoštevanju okoljskih vidikov.

Inovativni okvir

| 4. | Vloge za licence bodo obravnavane glede na novi inovativni pristop, ki se uporablja za delovne programe v začetnem obdobju (v nadaljnjem besedilu: „delovni programi“) za licence, ki je povezan s prilagodljivostjo iz veljavnih vzorčnih klavzul. Ti delovni programi bodo v začetnem obdobju vključevali prilagodljivo kombinacijo do treh faz (A, B in C). To bo pomagalo zagotoviti, da so delovni programi za polja, za katera se oddajajo vloge, primerni za geotehnične in druge izzive, ki jih je treba obravnavati na določenem območju, ob hkratnem optimiziranju dejavnikov iz odstavka 3. Prilagodljivost, ki jo omogoča kombinacija največ treh faz, daje vlagateljem tudi možnost za oblikovanje delovnega programa, ki je skladen z njihovimi posebnimi načrti in zahtevami.
  Faza A delovnega programa zajema obdobje, v katerem bodo potekale geotehnične študije in obdelava geofizičnih podatkov; Faza B delovnega programa bo obdobje, v katerem bo potekalo pridobivanje novih seizmičnih podatkov; Faza C delovnega programa bo namenjena raziskovalnemu in/ali ocenjevalnemu vrtanju. Vlagatelji se lahko odločijo, kako bodo med seboj kombinirali posamezne faze (npr. faze A, B in C, samo fazi B in C, samo faza C, ali samo fazi A in C).
  Faza A in faza B nista obvezni in morda nista ustrezni v določenih okoliščinah, v vsaki vlogi pa mora biti predlagana faza C, razen če vlagatelj meni, da raziskave niso potrebne in predlaga takojšen začetek razvoja (tj. „drugo obdobje“).
  Začetno obdobje vseh licenc, dodeljenih v tem krogu, bo trajalo do 9 let in lahko vsebuje določbe o odpovedi v skladu s klavzulo 5 sedanjih vzorčnih klavzul. |
| --- | --- |

4.

Vloge za licence bodo obravnavane glede na novi inovativni pristop, ki se uporablja za delovne programe v začetnem obdobju (v nadaljnjem besedilu: „delovni programi“) za licence, ki je povezan s prilagodljivostjo iz veljavnih vzorčnih klavzul. Ti delovni programi bodo v začetnem obdobju vključevali prilagodljivo kombinacijo do treh faz (A, B in C). To bo pomagalo zagotoviti, da so delovni programi za polja, za katera se oddajajo vloge, primerni za geotehnične in druge izzive, ki jih je treba obravnavati na določenem območju, ob hkratnem optimiziranju dejavnikov iz odstavka 3. Prilagodljivost, ki jo omogoča kombinacija največ treh faz, daje vlagateljem tudi možnost za oblikovanje delovnega programa, ki je skladen z njihovimi posebnimi načrti in zahtevami.

Faza A delovnega programa zajema obdobje, v katerem bodo potekale geotehnične študije in obdelava geofizičnih podatkov; Faza B delovnega programa bo obdobje, v katerem bo potekalo pridobivanje novih seizmičnih podatkov; Faza C delovnega programa bo namenjena raziskovalnemu in/ali ocenjevalnemu vrtanju. Vlagatelji se lahko odločijo, kako bodo med seboj kombinirali posamezne faze (npr. faze A, B in C, samo fazi B in C, samo faza C, ali samo fazi A in C).

Faza A in faza B nista obvezni in morda nista ustrezni v določenih okoliščinah, v vsaki vlogi pa mora biti predlagana faza C, razen če vlagatelj meni, da raziskave niso potrebne in predlaga takojšen začetek razvoja (tj. „drugo obdobje“).

Začetno obdobje vseh licenc, dodeljenih v tem krogu, bo trajalo do 9 let in lahko vsebuje določbe o odpovedi v skladu s klavzulo 5 sedanjih vzorčnih klavzul.

| 5. | Vloge, ki se začnejo s fazo A ali B, bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:






  (a) | finančna sposobnost vlagatelja; |
| --- | --- | --- |

5.

Vloge, ki se začnejo s fazo A ali B, bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:

(a)

finančna sposobnost vlagatelja;

| (b) | tehnična sposobnost vlagatelja, ki bo deloma ocenjena tako kot je prikazano pri kakovosti analize polja; |
| --- | --- |

(b)

tehnična sposobnost vlagatelja, ki bo deloma ocenjena tako kot je prikazano pri kakovosti analize polja;

| (c) | način, ki ga vlagatelj predlaga za izvedbo dejavnosti, odobrenih z licenco, vključno s kakovostjo predloženega delovnega programa, v katerem se oceni celotni potencial zaprošenega dela območja; ter |
| --- | --- |

(c)

način, ki ga vlagatelj predlaga za izvedbo dejavnosti, odobrenih z licenco, vključno s kakovostjo predloženega delovnega programa, v katerem se oceni celotni potencial zaprošenega dela območja; ter

| (d) | če vlagatelj ima ali je imel licenco, ki je bila dodeljena v skladu z Zakonom o nafti iz leta 1998 ali ki se obravnava, kot da je bilo dodeljena po omenjenem zakonu, se preveri vsakršno pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti vlagatelja v postopkih omenjene licence. |
| --- | --- |

(d)

če vlagatelj ima ali je imel licenco, ki je bila dodeljena v skladu z Zakonom o nafti iz leta 1998 ali ki se obravnava, kot da je bilo dodeljena po omenjenem zakonu, se preveri vsakršno pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti vlagatelja v postopkih omenjene licence.

V skladu s sedanjimi vzorčnimi klavzulami bodo licence s fazo B določile časovni rok v skladu s klavzulo 4(2), tako da bo ta licenca prenehala veljati na koncu te faze, če imetnik licence ni izpolnil pogojev Oddelka za energijo in podnebne spremembe, ki zahtevajo tehnično in finančno sposobnost za izvedbo delovnega programa. Za licence s fazo A, ki ne vključujejo faze B, bo v licenci navedeno tudi obdobje v skladu s klavzulo 4(2), tako da bo ta licenca prenehala veljati na koncu te faze, če imetnik licence ni izpolnil pogojev Oddelka za energijo in podnebne spremembe, ki zahtevajo tehnično in finančno sposobnost za izvedbo delovnega programa.

| 6. | Vloge, ki se začnejo s fazo C, bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:






  (a) | finančna sposobnost vlagatelja in njegova finančna zmožnost za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi licence v začetnem obdobju, vključno z delovnim programom, ki je bil predložen za ocenjevanje celotnih možnosti območja znotraj polja; |
| --- | --- | --- |

6.

Vloge, ki se začnejo s fazo C, bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:

(a)

finančna sposobnost vlagatelja in njegova finančna zmožnost za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi licence v začetnem obdobju, vključno z delovnim programom, ki je bil predložen za ocenjevanje celotnih možnosti območja znotraj polja;

| (b) | tehnična sposobnost vlagatelja za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi licence v začetnem obdobju, vključno s prepoznavanjem, razmejevanjem in analizo ogljikovodikov znotraj polja. Tehnična zmožnost bo deloma ocenjena na podlagi kakovosti vlagateljeve analize polja; |
| --- | --- |

(b)

tehnična sposobnost vlagatelja za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi licence v začetnem obdobju, vključno s prepoznavanjem, razmejevanjem in analizo ogljikovodikov znotraj polja. Tehnična zmožnost bo deloma ocenjena na podlagi kakovosti vlagateljeve analize polja;

| (c) | način, ki ga vlagatelj predlaga za izvedbo dejavnosti, odobrenih z licenco, ki vključujejo kakovost predloženega delovnega programa, v katerem se oceni celotni potencial zaprošenega dela območja; ter |
| --- | --- |

(c)

način, ki ga vlagatelj predlaga za izvedbo dejavnosti, odobrenih z licenco, ki vključujejo kakovost predloženega delovnega programa, v katerem se oceni celotni potencial zaprošenega dela območja; ter

| (d) | če vlagatelj ima ali je imel licenco, ki je bila dodeljena v skladu z Zakonom o nafti iz leta 1998 ali ki se obravnava, kot da je bilo dodeljena po omenjenem zakonu, se preveri vsakršno pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti vlagatelja v postopkih omenjene licence. |
| --- | --- |

(d)

če vlagatelj ima ali je imel licenco, ki je bila dodeljena v skladu z Zakonom o nafti iz leta 1998 ali ki se obravnava, kot da je bilo dodeljena po omenjenem zakonu, se preveri vsakršno pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti vlagatelja v postopkih omenjene licence.

Svetovanje

| 7. | Nadaljnja navodila so na voljo na spletni strani gov.uk. https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds |
| --- | --- |

7.

Nadaljnja navodila so na voljo na spletni strani gov.uk. https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds

Ponudbe za licence

| 8. | Razen v primeru, ko je potrebna primerna presoja v zvezi z določenim poljem (glej odstavek 11), se vsaka ponudba za licenco, ki jo izda minister v skladu s tem pozivom, izvede v osemnajstih mesecih od datuma tega razpisa. |
| --- | --- |

8.

Razen v primeru, ko je potrebna primerna presoja v zvezi z določenim poljem (glej odstavek 11), se vsaka ponudba za licenco, ki jo izda minister v skladu s tem pozivom, izvede v osemnajstih mesecih od datuma tega razpisa.

| 9. | Minister ne prevzame nobene odgovornosti za kakršne koli stroške, ki jih ima vlagatelj s pripravo ali oddajo svoje vloge. |
| --- | --- |

9.

Minister ne prevzame nobene odgovornosti za kakršne koli stroške, ki jih ima vlagatelj s pripravo ali oddajo svoje vloge.

Vplivi na okolje

| 10. | Minister je izvedel strateško okoljsko presojo vseh območij, ponujenih v tem krogu, v skladu z Direktivo 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje. Ugotovitve strateške presoje vplivov na okolje so na voljo na spletni strani gov.uk o strateški presoji vplivov na okolje v zvezi s pridobivanjem nafte in zemeljskega plina na morju:
  https://www.gov.uk/offshore-energy-strategic-environmental-assessment-sea-an-overview-of-the-sea-process |
| --- | --- |

10.

Minister je izvedel strateško okoljsko presojo vseh območij, ponujenih v tem krogu, v skladu z Direktivo 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje. Ugotovitve strateške presoje vplivov na okolje so na voljo na spletni strani gov.uk o strateški presoji vplivov na okolje v zvezi s pridobivanjem nafte in zemeljskega plina na morju:

https://www.gov.uk/offshore-energy-strategic-environmental-assessment-sea-an-overview-of-the-sea-process

| 11. | Licence na podlagi tega razpisa bodo izdane samo, če bodo v skladu z Direktivo o ohranjanju naravnih habitatov (Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst), torej v primeru, da:






  (a) | ni verjetno, da bodo dejavnosti, ki se bodo izvajale v skladu s to licenco, imele pomemben vpliv na upravljanje posebnega ohranitvenega območja (SAC) ali posebnega območja varstva (SPA); |
| --- | --- | --- |

11.

Licence na podlagi tega razpisa bodo izdane samo, če bodo v skladu z Direktivo o ohranjanju naravnih habitatov (Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst), torej v primeru, da:

(a)

ni verjetno, da bodo dejavnosti, ki se bodo izvajale v skladu s to licenco, imele pomemben vpliv na upravljanje posebnega ohranitvenega območja (SAC) ali posebnega območja varstva (SPA);

| (b) | je ustrezna presoja potrdila, da dejavnosti ne bodo imele škodljivih vplivov na takšna posebna ohranitvena območja ali posebna območja varstva; ali |
| --- | --- |

(b)

je ustrezna presoja potrdila, da dejavnosti ne bodo imele škodljivih vplivov na takšna posebna ohranitvena območja ali posebna območja varstva; ali

| (c) | kadar se oceni, da bodo dejavnosti verjetno povzročile takšne škodljive vplive, pod pogojem, da






  (i) | obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa za dodelitev licence, |
| --- | --- | --- |

(c)

kadar se oceni, da bodo dejavnosti verjetno povzročile takšne škodljive vplive, pod pogojem, da

(i)

obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa za dodelitev licence,

| (ii) | se sprejmejo ustrezni izravnalni ukrepi in |
| --- | --- |

(ii)

se sprejmejo ustrezni izravnalni ukrepi in

| (iii) | ni nobenih alternativnih rešitev. |
| --- | --- |

(iii)

ni nobenih alternativnih rešitev.

| 12. | Kontaktna oseba: Ricki Kiff, The Oil and Gas Authority, 21 Bloomsbury Street, London WC1B 3HF, United Kingdom.
  (tel. +44 3000671637).
  Spletna stran gov.uk: https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds |
| --- | --- |

12.

Kontaktna oseba: Ricki Kiff, The Oil and Gas Authority, 21 Bloomsbury Street, London WC1B 3HF, United Kingdom.

(tel. +44 3000671637).

Spletna stran gov.uk: https://www.gov.uk/oil-and-gas-licensing-rounds

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.7.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 244/19

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8032 – RAM/Termica Milazzo)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 244/06)

| 1. | Komisija je 27. junija 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero družba Raffineria di Milazzo S.C.p.A. („RAM“, Italija), pod skupnim nadzorom družbe Eni S.p.A. („Eni“, Italija) in družbe Kuwait Petroleum Italia S.p.A. („Kupit“, Italija) z nakupom 100 % kapitala pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotno družbo Termica Milazzo s.r.l. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 27. junija 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero družba Raffineria di Milazzo S.C.p.A. („RAM“, Italija), pod skupnim nadzorom družbe Eni S.p.A. („Eni“, Italija) in družbe Kuwait Petroleum Italia S.p.A. („Kupit“, Italija) z nakupom 100 % kapitala pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotno družbo Termica Milazzo s.r.l.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za RAM: konzorcij v obliki delniške družbe, ki upravlja rafinerijo za naftne derivate v Milazzu na Siciliji (Italija),
  —   za ENI: družba, dejavna po vsem svetu v različnih sektorjih, na primer v črpanju in proizvodnji zemeljskega plina in nafte ter v proizvodnji in dobavi električne energije,
  —   za Kupit: italijanska podružnica Kuwait Petroleum Corporation, dejavna v sektorju rafinacije, trženja in distribucije naftnih proizvodov,
  —   za Termica Milazzo: družba, aktivna v energetskem sektorju, ki upravlja termocentralo s kombiniranim ciklom v Milazzu na Siciliji (Italija). |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za RAM: konzorcij v obliki delniške družbe, ki upravlja rafinerijo za naftne derivate v Milazzu na Siciliji (Italija),

—   za ENI: družba, dejavna po vsem svetu v različnih sektorjih, na primer v črpanju in proizvodnji zemeljskega plina in nafte ter v proizvodnji in dobavi električne energije,

—   za Kupit: italijanska podružnica Kuwait Petroleum Corporation, dejavna v sektorju rafinacije, trženja in distribucije naftnih proizvodov,

—   za Termica Milazzo: družba, aktivna v energetskem sektorju, ki upravlja termocentralo s kombiniranim ciklom v Milazzu na Siciliji (Italija).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala Uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala Uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8032 – RAM/Termica Milazzo se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  Evropska komisija |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8032 – RAM/Termica Milazzo se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

Evropska komisija

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---