# Az Európai Unió C 230E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.230.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 230E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. augusztus 26. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.230.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 230E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. augusztus 26.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. október 7–8-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 41 E, 2010.2.18.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2009. október 8-i, csütörtök |
| 2010/C 230E/01 | G20-csúcs Pittsburghben (2009. szeptember 24-25.)Az Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása a 2009. szeptember 24-25-i pittsburghi G20 csúcstalálkozóról | 1 |
| 2010/C 230E/02 | A gazdasági világválság hatásai a fejlődő országokraAz Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól | 7 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. október 7–8-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 41 E, 2010.2.18.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. október 8-i, csütörtök

2010/C 230E/01

G20-csúcs Pittsburghben (2009. szeptember 24-25.)Az Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása a 2009. szeptember 24-25-i pittsburghi G20 csúcstalálkozóról

1

2010/C 230E/02

A gazdasági világválság hatásai a fejlődő országokraAz Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól

7

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2009. október 7-i, szerda |
| 2010/C 230E/03 | A Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó KülönbizottságAz Európai Parlament 2009. október 7-i határozata: a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság felállítása, feladatai, számbeli összetétele és megbízatásának időtartama | 11 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. október 7-i, szerda

2010/C 230E/03

A Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó KülönbizottságAz Európai Parlament 2009. október 7-i határozata: a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság felállítása, feladatai, számbeli összetétele és megbízatásának időtartama

11

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. október 8-i, csütörtök |
| 2010/C 230E/04 | Az EU Szolidaritási Alap felhasználása: Olaszország, az abruzzói földrengésAz Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD)) | 13 |
| MELLÉKLET | 14 |
| 2010/C 230E/05 | A joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzése és rendezése *Az Európai Parlament 2009. október 8-i jogalkotási állásfoglalása a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd királyság által előterjesztett, a joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló 2009/.../IB tanácsi kerethatározat elfogadására irányuló kezdeményezésről (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS)) | 15 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. október 8-i, csütörtök

2010/C 230E/04

Az EU Szolidaritási Alap felhasználása: Olaszország, az abruzzói földrengésAz Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD))

13

MELLÉKLET

14

2010/C 230E/05

A joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzése és rendezése *Az Európai Parlament 2009. október 8-i jogalkotási állásfoglalása a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd királyság által előterjesztett, a joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló 2009/.../IB tanácsi kerethatározat elfogadására irányuló kezdeményezésről (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS))

15

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2009–2010 2009. október 7–8-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 41 E, 2010.2.18. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. október 8-i, csütörtök

| 26.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 230/1

---

2009. október 8-i, csütörtökG20-csúcs Pittsburghben (2009. szeptember 24-25.)

P7_TA(2009)0028

Az Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása a 2009. szeptember 24-25-i pittsburghi G20 csúcstalálkozóról

2010/C 230 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel a G20-csoport vezetőinek a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi csúcstalálkozót követően kiadott nyilatkozatára,

tekintettel a G20-csoport vezetőinek a 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozót követően kiadott nyilatkozatára (A fellendülésre és reformra irányuló globális terv), valamint „A pénzügyi rendszer erősítése” és a „Források nyújtása a nemzetközi pénzügyi intézményeken keresztül” című nyilatkozataikra;

tekintettel a G20-csoport 2009. április 2-i londoni csúcstalálkozójáról szóló, 2009. április 24-i állásfoglalására (1);

tekintettel a G20-csoportnak a pénzügyi piacokról és a világgazdaságról szóló washingtoni csúcstalálkozót követően kiadott, 2008. november 15-i nyilatkozatára,

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság idején” című, 2009. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2009)0160),

tekintettel „A GDP-n innen és túl: a haladás mérése változó világunkban” című, 2009. augusztus 20-i bizottsági közleményre (COM(2009)0433),

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. február 4-i„2050: A jövő ma kezdődik Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” (2), és a 2009. március 11-i, „Európai uniós stratégia egy átfogó éghajlat-változási megállapodásra Koppenhágában, és megfelelő finanszírozás biztosítása az éghajlat-változási politika számára” című (3) állásfoglalásaira,

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) „Kilábalás a válságból: globális foglalkoztatási paktum” című 2009. júniusi 19-i határozatára,

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési célkitűzéseire és az uniós tagállamoknak az éhezés és a szegénység leküzdése melletti elkötelezettségére,

tekintettel az Európai Unió állam- és kormányfőinek 2009. szeptember 17-i brüsszeli informális találkozóját követően kiadott „A Pittsburghban tartandó G20 csúcstalálkozóra elfogadott szöveg” című nyilatkozatra,

tekintettel a Bizottság végleges jelentésére a gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás méréséről és az alternatív mutatókról,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a gazdasági helyzet továbbra sem állt teljes mértékben helyre; mivel a növekvő munkanélküliség kezelése továbbra is kiemelt fontosságú és sürgős kérdés; különösen mivel az európai munkanélküliségi ráta 2009 júliusában tízéves csúcsra, 9,5 %-ra emelkedett, és további növekedése várható, |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági helyzet továbbra sem állt teljes mértékben helyre; mivel a növekvő munkanélküliség kezelése továbbra is kiemelt fontosságú és sürgős kérdés; különösen mivel az európai munkanélküliségi ráta 2009 júliusában tízéves csúcsra, 9,5 %-ra emelkedett, és további növekedése várható,

| B. | mivel a gazdasági növekedés helyreállításának biztosítása érdekében a legfontosabb kihívás a versenyszektor keresletének visszaállítása; mivel a reformok terén megvalósuló döntő jelentőségű előrelépés alapvető fontosságú az erőteljes, ám kiegyensúlyozott és fenntartható gazdasági növekedés elérése érdekében, |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági növekedés helyreállításának biztosítása érdekében a legfontosabb kihívás a versenyszektor keresletének visszaállítása; mivel a reformok terén megvalósuló döntő jelentőségű előrelépés alapvető fontosságú az erőteljes, ám kiegyensúlyozott és fenntartható gazdasági növekedés elérése érdekében,

| C. | mivel a jelenlegi gazdasági nehézségeket a lisszaboni és göteborgi célok előmozdításának, a munkanélküliség és az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az energiafogyasztás csökkentése melletti kötelezettségvállalások megerősítésének, és egy olyan uniós stratégia létrehozásának lehetőségeként kellene kiaknázni, amely a sürgős válságkezelésből átvezet a hosszú távú fenntartható gazdasági fellendülésbe, |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenlegi gazdasági nehézségeket a lisszaboni és göteborgi célok előmozdításának, a munkanélküliség és az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az energiafogyasztás csökkentése melletti kötelezettségvállalások megerősítésének, és egy olyan uniós stratégia létrehozásának lehetőségeként kellene kiaknázni, amely a sürgős válságkezelésből átvezet a hosszú távú fenntartható gazdasági fellendülésbe,

| D. | mivel a szabályozási és a felügyeleti rendszer súlyos hiányosságai, egyes pénzügyi intézetek túlzott és felelőtlen kockázatvállalása, illetve a világ egyes országaiban jellemző engedékeny monetáris politika miatt jelentkező pénzbőség a jelenlegi válság kialakulásához jelentős mértékben hozzájárultak, |
| --- | --- |

D.

mivel a szabályozási és a felügyeleti rendszer súlyos hiányosságai, egyes pénzügyi intézetek túlzott és felelőtlen kockázatvállalása, illetve a világ egyes országaiban jellemző engedékeny monetáris politika miatt jelentkező pénzbőség a jelenlegi válság kialakulásához jelentős mértékben hozzájárultak,

| E. | mivel egy jobb nemzetközi koordináció alapvetően szükséges a gazdaság számára, erőteljes többoldalú együttműködésre van szükség a protekcionista tendenciák elkerülése érdekében, illetve a politikai passzivitás arra csábíthatja a pénzügyi intézményeket, hogy térjenek vissza a hagyományos üzletmenethez, |
| --- | --- |

E.

mivel egy jobb nemzetközi koordináció alapvetően szükséges a gazdaság számára, erőteljes többoldalú együttműködésre van szükség a protekcionista tendenciák elkerülése érdekében, illetve a politikai passzivitás arra csábíthatja a pénzügyi intézményeket, hogy térjenek vissza a hagyományos üzletmenethez,

| F. | továbbá mivel a G20 vezetői közös felelőssége a válság társadalmi hatásainak mérséklése, elsősorban a fejlődő országokban, melyeket a válság mellékhatásai igen súlyosan érintettek, |
| --- | --- |

F.

továbbá mivel a G20 vezetői közös felelőssége a válság társadalmi hatásainak mérséklése, elsősorban a fejlődő országokban, melyeket a válság mellékhatásai igen súlyosan érintettek,

| G. | mivel az offshore központok tevékenysége aláásta a pénzügyi szabályokat és a milleniumi fejlesztési célok elérésének útjában áll, |
| --- | --- |

G.

mivel az offshore központok tevékenysége aláásta a pénzügyi szabályokat és a milleniumi fejlesztési célok elérésének útjában áll,

Általános észrevételek: A növekedés helyreállítása

| 1. | üdvözli a G20-csúcstalálkozón elért megállapodásokat, köztük a gazdaságélénkítő intézkedések idő előtti visszavonásának elkerülésére vonatkozó kötelezettségvállalást; aggodalommal veszi tudomásul viszont az államadósság és a költségvetési hiány gyors növekedését; kiemeli a rendezett államháztartás létrehozásának és a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság biztosításának fontosságát a jövőbeli generációk túlzott mértékű megterhelésének elkerülése érdekében; sürgeti, hogy azonnal kezdődjön meg a munka a kilépési stratégiák kidolgozására annak érdekében, hogy ezeket gyorsan végre lehessen hajtani, amint azt a gazdaság újbóli fellendülése lehetővé teszi; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a G20-csúcstalálkozón elért megállapodásokat, köztük a gazdaságélénkítő intézkedések idő előtti visszavonásának elkerülésére vonatkozó kötelezettségvállalást; aggodalommal veszi tudomásul viszont az államadósság és a költségvetési hiány gyors növekedését; kiemeli a rendezett államháztartás létrehozásának és a hosszú távú költségvetési fenntarthatóság biztosításának fontosságát a jövőbeli generációk túlzott mértékű megterhelésének elkerülése érdekében; sürgeti, hogy azonnal kezdődjön meg a munka a kilépési stratégiák kidolgozására annak érdekében, hogy ezeket gyorsan végre lehessen hajtani, amint azt a gazdaság újbóli fellendülése lehetővé teszi;

| 2. | úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés számára a GDP-n kívül új mutatókra és számviteli keretekre van szükség az emberi tevékenységnek az egészségre és a környezetre gyakorolt hatásainak felmérésére, amelyek egyben iránymutatásként szolgálnak a globális fellendülés orientációjához és értékeléséhez; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a fenntartható fejlődés számára a GDP-n kívül új mutatókra és számviteli keretekre van szükség az emberi tevékenységnek az egészségre és a környezetre gyakorolt hatásainak felmérésére, amelyek egyben iránymutatásként szolgálnak a globális fellendülés orientációjához és értékeléséhez;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a legfontosabb prioritás a reálgazdaság erőteljes és fenntartható növekedésének elérése, a tőkepiacok és a hitelezés megfelelő működésének biztosítása, a foglalkoztatás fenntartása és ösztönzése, valamint az emberek védelme a válság negatív hatásaival szemben, különös tekintettel a legszegényebb és legsérülékenyebb csoportokra; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a legfontosabb prioritás a reálgazdaság erőteljes és fenntartható növekedésének elérése, a tőkepiacok és a hitelezés megfelelő működésének biztosítása, a foglalkoztatás fenntartása és ösztönzése, valamint az emberek védelme a válság negatív hatásaival szemben, különös tekintettel a legszegényebb és legsérülékenyebb csoportokra;

| 4. | örömét fejezi ki amiatt, hogy a G20-csúcstalálkozó a pénzügyi válság alapvető okát képező globális egyenlőtlenségek kérdésére összpontosított; rámutat arra, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok megelőzése érdekében a háttérben álló okokat (beleértve a túlzott kereskedelmi mérleghiányt vagy többletet) kell megszüntetni, ami a banki és pénzügyi szabályozáson, valamint az intézményirányításon messze túlmutató következményekkel jár; úgy véli, hogy a válságra adott hatékony, többoldalú válasznak ki kell terjednie a valutaárfolyamok terén tapasztalható stabilitáshiányt és a nyersanyagárak volatilitását eredményező okok többoldalú kereteken belüli kezelésére; |
| --- | --- |

4.

örömét fejezi ki amiatt, hogy a G20-csúcstalálkozó a pénzügyi válság alapvető okát képező globális egyenlőtlenségek kérdésére összpontosított; rámutat arra, hogy a jövőbeni pénzügyi válságok megelőzése érdekében a háttérben álló okokat (beleértve a túlzott kereskedelmi mérleghiányt vagy többletet) kell megszüntetni, ami a banki és pénzügyi szabályozáson, valamint az intézményirányításon messze túlmutató következményekkel jár; úgy véli, hogy a válságra adott hatékony, többoldalú válasznak ki kell terjednie a valutaárfolyamok terén tapasztalható stabilitáshiányt és a nyersanyagárak volatilitását eredményező okok többoldalú kereteken belüli kezelésére;

| 5. | sajnálja azonban, hogy a G-20 vezetői nem értékelték a pénzügyi válságot okozó szabályozás és felügyelet nagyszabású hiányosságait annak érdekében, hogy a jövőben elkerülhetőek legyenek ugyanazok a szabályozási és felügyeleti hibák, illetve egy hasonló, másik válság; sajnálja, hogy a G-20 vezetői nem léptek előre az éghajlatváltozás elleni globális küzdelem finanszírozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

5.

sajnálja azonban, hogy a G-20 vezetői nem értékelték a pénzügyi válságot okozó szabályozás és felügyelet nagyszabású hiányosságait annak érdekében, hogy a jövőben elkerülhetőek legyenek ugyanazok a szabályozási és felügyeleti hibák, illetve egy hasonló, másik válság; sajnálja, hogy a G-20 vezetői nem léptek előre az éghajlatváltozás elleni globális küzdelem finanszírozásával kapcsolatban;

| 6. | üdvözli a millenniumi fejlesztési célok és a hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) teljesítésére vonatkozó megerősített kötelezettségvállalást, |
| --- | --- |

6.

üdvözli a millenniumi fejlesztési célok és a hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) teljesítésére vonatkozó megerősített kötelezettségvállalást,

| 7. | Üdvözli a G20 vezetők megállapodását, miszerint dolgozzanak egy pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó nemzetközi kereten, és gyors előrehaladásra hív fel annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi szektor igazságosan járuljon hozzá a gazdaság talpra állásához és fejlődéséhez, mivel a válság költségeit eddig az adófizetők, az egyéb polgárok közszolgáltatók viselték; |
| --- | --- |

7.

Üdvözli a G20 vezetők megállapodását, miszerint dolgozzanak egy pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó nemzetközi kereten, és gyors előrehaladásra hív fel annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi szektor igazságosan járuljon hozzá a gazdaság talpra állásához és fejlődéséhez, mivel a válság költségeit eddig az adófizetők, az egyéb polgárok közszolgáltatók viselték;

Munkahelyek, munkahelyek, munkahelyek

| 8. | üdvözli a G20-csoport vezetőinek azon határozatát, amely a tisztességes munkahelyeket helyezi a fellendülés és a reform középpontjába, és különösen üdvözli az ILO számára megállapított szerepkört; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a G20-csoport vezetőinek azon határozatát, amely a tisztességes munkahelyeket helyezi a fellendülés és a reform középpontjába, és különösen üdvözli az ILO számára megállapított szerepkört;

| 9. | üdvözli a G20-csoport vezetőinek elkötelezettségét a foglalkoztatási válság nemzetközi szintű kezelése és a legkiszolgáltatottabbak támogatásának erősítése iránt, hiszen őket érinti a legsúlyosabban a válság, és nekik van leginkább szükségük a közös fellépésre; e tekintetben üdvözli azon riasztórendszer felállítását, amely globális szinten kíséri figyelemmel a sérülékenységet; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a G20-csoport vezetőinek elkötelezettségét a foglalkoztatási válság nemzetközi szintű kezelése és a legkiszolgáltatottabbak támogatásának erősítése iránt, hiszen őket érinti a legsúlyosabban a válság, és nekik van leginkább szükségük a közös fellépésre; e tekintetben üdvözli azon riasztórendszer felállítását, amely globális szinten kíséri figyelemmel a sérülékenységet;

| 10. | kéri, hogy a nemzetközi közösség elkötelezettségét váltsák tényleges tettekre és hajtsák végre, különösen egy erőteljes „ökológiai munkahely-teremtési” menetrend erőteljes támogatása által; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy a nemzetközi közösség elkötelezettségét váltsák tényleges tettekre és hajtsák végre, különösen egy erőteljes „ökológiai munkahely-teremtési” menetrend erőteljes támogatása által;

| 11. | egyetért azzal, hogy a jövőbeli gazdasági növekedés szempontjából fontos egy foglalkoztatásorientált keret kialakítása, valamint a fellendülési tervek szempontjából központi fontosságú a tisztességes munka előmozdítása; |
| --- | --- |

11.

egyetért azzal, hogy a jövőbeli gazdasági növekedés szempontjából fontos egy foglalkoztatásorientált keret kialakítása, valamint a fellendülési tervek szempontjából központi fontosságú a tisztességes munka előmozdítása;

| 12. | üdvözli a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) globális foglalkoztatási paktumát, és annak sürgős végrehajtására hív fel; felhív különösen egy nemzetközi szinten megvalósítandó anticiklikus foglalkoztatási alap, valamint olyan ambiciózus adóösztönző csomagok létrehozására, amelyek hatékony foglalkoztatási szolgálatokkal, a veszélyeztetett csoportokat segítő szigorú szociálpolitikával támogatják a munkahelyteremtést és megtartást és biztosítják a minimálbérek vásárlóerejét; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) globális foglalkoztatási paktumát, és annak sürgős végrehajtására hív fel; felhív különösen egy nemzetközi szinten megvalósítandó anticiklikus foglalkoztatási alap, valamint olyan ambiciózus adóösztönző csomagok létrehozására, amelyek hatékony foglalkoztatási szolgálatokkal, a veszélyeztetett csoportokat segítő szigorú szociálpolitikával támogatják a munkahelyteremtést és megtartást és biztosítják a minimálbérek vásárlóerejét;

| 13. | ragaszkodik ahhoz, hogy az ILO-egyezmények ratifikálása és végrehajtása e tekintetben elengedhetetlen, és kéri, hogy azokat foglalják bele a WTO kereskedelmi egyezményekbe; a kulcsfontosságú nemzetközi szervezetek közötti együttműködés további megerősítésére is felhív; |
| --- | --- |

13.

ragaszkodik ahhoz, hogy az ILO-egyezmények ratifikálása és végrehajtása e tekintetben elengedhetetlen, és kéri, hogy azokat foglalják bele a WTO kereskedelmi egyezményekbe; a kulcsfontosságú nemzetközi szervezetek közötti együttműködés további megerősítésére is felhív;

| 14. | támogatja a pénzügyi szolgáltatások új típusaival kapcsolatos olyan kezdeményezéseket, mint például a mikrofinanszírozás, amely a legszegényebb emberek számára a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítását célozza meg; |
| --- | --- |

14.

támogatja a pénzügyi szolgáltatások új típusaival kapcsolatos olyan kezdeményezéseket, mint például a mikrofinanszírozás, amely a legszegényebb emberek számára a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés javítását célozza meg;

| 15. | ragaszkodik ahhoz, hogy a bérek csökkenésének elkerülése érdekében fontos a szociális párbeszéd valamennyi szinten történő támogatása, illetve annak biztosítása, hogy a bérek növekedése összhangban legyen a termelékenység növekedésével; |
| --- | --- |

15.

ragaszkodik ahhoz, hogy a bérek csökkenésének elkerülése érdekében fontos a szociális párbeszéd valamennyi szinten történő támogatása, illetve annak biztosítása, hogy a bérek növekedése összhangban legyen a termelékenység növekedésével;

A pénzügyi felügyelet és szabályozás megerősítése

| 16. | üdvözli a G20-országok pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek felhívását, amelyben nemzetközi reformkerettel kapcsolatos megállapodást sürgetnek a pénzügyi ágazat alábbi kritikus területein:






  — | magas minőségű tőkeképzés és a prociklikusság mérséklése, |
| --- | --- | --- |

16.

üdvözli a G20-országok pénzügyminisztereinek és jegybankelnökeinek felhívását, amelyben nemzetközi reformkerettel kapcsolatos megállapodást sürgetnek a pénzügyi ágazat alábbi kritikus területein:

—

magas minőségű tőkeképzés és a prociklikusság mérséklése,

| — | a kompenzációs gyakorlatok reformja a pénzügyi stabilitás támogatására, |
| --- | --- |

—

a kompenzációs gyakorlatok reformja a pénzügyi stabilitás támogatására,

| — | a tőzsdén kívüli származékos piacok fejlesztése, |
| --- | --- |

—

a tőzsdén kívüli származékos piacok fejlesztése,

| — | a határokon átnyúló rendezési rendszerek és a rendszerszintű fontossággal bíró pénzintézetek kérdése; |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló rendezési rendszerek és a rendszerszintű fontossággal bíró pénzintézetek kérdése;

| — | -felügyeleti reform a pénzügyi szektorban, a globális kerettel összhangban; |
| --- | --- |

—

-felügyeleti reform a pénzügyi szektorban, a globális kerettel összhangban;

| 17. | helyesli a globális pénzügyi szabályozó rendszer átalakítására irányuló szándékot, és egyetért azzal, hogy lényeges fejlődés tapasztalható, ugyanakkor úgy véli, hogy az elfogadott változtatások közül sokat még nem hajtottak teljes mértékben végre, és nagyon sok munka van még hátra; |
| --- | --- |

17.

helyesli a globális pénzügyi szabályozó rendszer átalakítására irányuló szándékot, és egyetért azzal, hogy lényeges fejlődés tapasztalható, ugyanakkor úgy véli, hogy az elfogadott változtatások közül sokat még nem hajtottak teljes mértékben végre, és nagyon sok munka van még hátra;

| 18. | tudomásul veszi a G20 csoport vezetőinek arra vonatkozó ígéretét, hogy teljes mértékben felügyelni fogják az összes a rendszer szempontjából fontos intézményt és pénzügyi eszközt; úgy véli, hogy a pénzügyi piacok felügyeletére vonatkozó központosítottabb megközelítésre van szükség a további válságok megelőzése érdekében, és úgy ítéli meg, hogy az Európai Uniónak olyan erőteljes felügyeleti építmény felé kell orientálódnia, amelynek célkitűzése egyetlen pénzügyi felügyeleti hatóság létrehozása; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi a G20 csoport vezetőinek arra vonatkozó ígéretét, hogy teljes mértékben felügyelni fogják az összes a rendszer szempontjából fontos intézményt és pénzügyi eszközt; úgy véli, hogy a pénzügyi piacok felügyeletére vonatkozó központosítottabb megközelítésre van szükség a további válságok megelőzése érdekében, és úgy ítéli meg, hogy az Európai Uniónak olyan erőteljes felügyeleti építmény felé kell orientálódnia, amelynek célkitűzése egyetlen pénzügyi felügyeleti hatóság létrehozása;

| 19. | úgy véli hogy a nemzetközi koordinációnak a prudenciális szabályok fokozatos fejlesztéséhez kell vezetnie globális szinten a szabályozási önkény elkerülése érdekében; aláhúzza, hogy a G20 szélesebb összefüggésében elért előrehaladás egy „minimális harmonizációs” megközelítésből áll, amely nem akadályozhatja meg, hogy az EU magasabb standardokat alkalmazzon; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy az Európai Unió ambiciózusabb a szabályozás és felügyelet hatályával és követelményeivel kapcsolatban, ahogy azt a közelmúltban elfogadott és megvitatás alatt álló jogszabályok mutatják; |
| --- | --- |

19.

úgy véli hogy a nemzetközi koordinációnak a prudenciális szabályok fokozatos fejlesztéséhez kell vezetnie globális szinten a szabályozási önkény elkerülése érdekében; aláhúzza, hogy a G20 szélesebb összefüggésében elért előrehaladás egy „minimális harmonizációs” megközelítésből áll, amely nem akadályozhatja meg, hogy az EU magasabb standardokat alkalmazzon; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy az Európai Unió ambiciózusabb a szabályozás és felügyelet hatályával és követelményeivel kapcsolatban, ahogy azt a közelmúltban elfogadott és megvitatás alatt álló jogszabályok mutatják;

| 20. | üdvözli, hogy megerősítették azon elkötelezettségüket, hogy a pénzügyi intézmények szigorúbb szabályokkal rendelkezzenek a kockázatvállalás, valamint az olyan irányítás terén, amely a kompenzációt a hosszú távú teljesítménnyel és a nagyobb átláthatósággal hangolja össze; melegen üdvözli a Basel II keretszabályozás 2011-ig történő elfogadása, valamint egy nemzetközi szinten összehangolt tőkeáttételi arány bevezetése iránti elkötelezettséget; úgy véli, hogy ezen átfogó elveket és célokat valamennyi piaci szereplőnek be kell tartania, ha a befektetők, adófizetők és a fogyasztók védelme a tét; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy megerősítették azon elkötelezettségüket, hogy a pénzügyi intézmények szigorúbb szabályokkal rendelkezzenek a kockázatvállalás, valamint az olyan irányítás terén, amely a kompenzációt a hosszú távú teljesítménnyel és a nagyobb átláthatósággal hangolja össze; melegen üdvözli a Basel II keretszabályozás 2011-ig történő elfogadása, valamint egy nemzetközi szinten összehangolt tőkeáttételi arány bevezetése iránti elkötelezettséget; úgy véli, hogy ezen átfogó elveket és célokat valamennyi piaci szereplőnek be kell tartania, ha a befektetők, adófizetők és a fogyasztók védelme a tét;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsan alakítsa kötelező uniós jogszabályokká a G20-csúcson a bónuszokkal kapcsolatosan tett kötelezettségvállalásokat; ezért felhívja a G20-ak vezetőit, hogy javaslataik legyenek hatékonyabbak a tőkeképzés és a kompenzációs gyakorlatok megreformálása tekintetében, valamint biztosítsák, hogy a felügyeleti szervek szankciók esetén következetes hozzáállást tanúsítanak az egész világon; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsan alakítsa kötelező uniós jogszabályokká a G20-csúcson a bónuszokkal kapcsolatosan tett kötelezettségvállalásokat; ezért felhívja a G20-ak vezetőit, hogy javaslataik legyenek hatékonyabbak a tőkeképzés és a kompenzációs gyakorlatok megreformálása tekintetében, valamint biztosítsák, hogy a felügyeleti szervek szankciók esetén következetes hozzáállást tanúsítanak az egész világon;

| 22. | úgy véli, hogy a válságkezelés terén folytatott határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó elveket sürgősen érvényesíteni kell; felkéri a Pénzügyi Stabilitási Testületet, hogy a rendszerszintű fontossággal bíró pénzintézetekkel kapcsolatosan 2010 októberéig elfogadandó javaslatok jóváhagyása előtt konzultáljon az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a válságkezelés terén folytatott határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó elveket sürgősen érvényesíteni kell; felkéri a Pénzügyi Stabilitási Testületet, hogy a rendszerszintű fontossággal bíró pénzintézetekkel kapcsolatosan 2010 októberéig elfogadandó javaslatok jóváhagyása előtt konzultáljon az Európai Parlamenttel;

| 23. | elismeri, hogy az együttműködésre nem hajlandó joghatóságok („adóparadicsomok”) elleni küzdelem jelentős, ám korántsem elégséges eredményeket hozott; arra bátorítja az átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumot, hogy javítsa az adóügyekkel kapcsolatos átláthatóságot és információcserét annak érdekében, hogy az államok adóbevételeik védelme érdekében teljes mértékben végrehajthassák adóügyi szabályozásukat; támogatja a G20 csoport által az együttműködés megtagadása esetén az adóparadicsomok ellen 2010 márciusától alkalmazandó intézkedéseket; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy az együttműködésre nem hajlandó joghatóságok („adóparadicsomok”) elleni küzdelem jelentős, ám korántsem elégséges eredményeket hozott; arra bátorítja az átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumot, hogy javítsa az adóügyekkel kapcsolatos átláthatóságot és információcserét annak érdekében, hogy az államok adóbevételeik védelme érdekében teljes mértékben végrehajthassák adóügyi szabályozásukat; támogatja a G20 csoport által az együttműködés megtagadása esetén az adóparadicsomok ellen 2010 márciusától alkalmazandó intézkedéseket;

| 24. | üdvözli a banktitok területén tett előrelépéseket, és különösen az OECD átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumának bővülését; megállapítja azonban, hogy több jobbhatóság, amely ígéretet tett a szabványok bevezetésére, még nem hajtotta ezt végre; hatékony rendszer bevezetését kéri az adóelkerülés megelőzése, feltárása és üldözése érdekében; hangsúlyozza a szabványosított jelentéstételi rendszer létrehozásának fontosságát; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a banktitok területén tett előrelépéseket, és különösen az OECD átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fórumának bővülését; megállapítja azonban, hogy több jobbhatóság, amely ígéretet tett a szabványok bevezetésére, még nem hajtotta ezt végre; hatékony rendszer bevezetését kéri az adóelkerülés megelőzése, feltárása és üldözése érdekében; hangsúlyozza a szabványosított jelentéstételi rendszer létrehozásának fontosságát;

| 25. | sajnálattal tölti el, hogy az erkölcsi kockázat kérdésével nem foglalkoztak a G-20 vezetői, és hogy a rendszerszerű intézményekre vonatkozó prudenciális normák és az ilyen intézetek csődjével járó költségek közötti kapcsolat kérdését 2010 októberéig elhalasztották; javaslatokat kér az átszervezés kérdésével való foglalkozás, valamint a pénzügyi ágazatban meglévő üzleti modellek felülvizsgálata céljából, amely a „túl nagy a bukáshoz” kérdését kezelné; |
| --- | --- |

25.

sajnálattal tölti el, hogy az erkölcsi kockázat kérdésével nem foglalkoztak a G-20 vezetői, és hogy a rendszerszerű intézményekre vonatkozó prudenciális normák és az ilyen intézetek csődjével járó költségek közötti kapcsolat kérdését 2010 októberéig elhalasztották; javaslatokat kér az átszervezés kérdésével való foglalkozás, valamint a pénzügyi ágazatban meglévő üzleti modellek felülvizsgálata céljából, amely a „túl nagy a bukáshoz” kérdését kezelné;

Globális pénzügyi intézményeink megerősítése

| 26. | üdvözli a G20 vezetőinek azon tervét, hogy megreformálják az IMF-et és a Világbankot, és kéri e reformok mielőbbi megkezdését; felhív a globális gazdasági és pénzügyi irányítás mélyreható reformjára; támogatja az IMF és a Világbank megreformálását, ami alapvető fontosságú lépés a két intézmény hitelességének, legitimitásának és hatékonyságának javítása érdekében tett erőfeszítések keretében; úgy véli, hogy erősíteni kell a fejlődő országok képviseletét a nemzetközi pénzügyi intézményekben; üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy kvótarendszert vezetnek be a dinamikus feltörekvő piacok és a fejlődő országok számára; emlékeztet arra, hogy a fellendülés érdekében fontos a prociklikus politikákat elkerülni; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a G20 vezetőinek azon tervét, hogy megreformálják az IMF-et és a Világbankot, és kéri e reformok mielőbbi megkezdését; felhív a globális gazdasági és pénzügyi irányítás mélyreható reformjára; támogatja az IMF és a Világbank megreformálását, ami alapvető fontosságú lépés a két intézmény hitelességének, legitimitásának és hatékonyságának javítása érdekében tett erőfeszítések keretében; úgy véli, hogy erősíteni kell a fejlődő országok képviseletét a nemzetközi pénzügyi intézményekben; üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy kvótarendszert vezetnek be a dinamikus feltörekvő piacok és a fejlődő országok számára; emlékeztet arra, hogy a fellendülés érdekében fontos a prociklikus politikákat elkerülni;

| 27. | felhív egy olyan mechanizmus létrehozására, amelynek segítségével a Valutaalap tagállamainak a Különleges Lehívási Jogok révén engedélyezett új előirányzataiból néhányat átutalnának az alacsony jövedelmű országok számára, és ezáltal kétszeresére nőhetne a Nemzetközi Valutaalap középtávú koncessziós hitelezési kapacitása; |
| --- | --- |

27.

felhív egy olyan mechanizmus létrehozására, amelynek segítségével a Valutaalap tagállamainak a Különleges Lehívási Jogok révén engedélyezett új előirányzataiból néhányat átutalnának az alacsony jövedelmű országok számára, és ezáltal kétszeresére nőhetne a Nemzetközi Valutaalap középtávú koncessziós hitelezési kapacitása;

| 28. | üdvözli a G-20 vezetőinek a nyílt globális gazdaság melletti elkötelezettségét; úgy véli, hogy a világkereskedelem újraindulása alapvető fontosságú a globális növekedés helyreállítása tekintetében; ezzel kapcsolatosan ismételten a protekcionizmus valamennyi formája ellen foglal állást, továbbra is nyomást gyakorol a fejlődő országokat hátrányosan nem érintő piaci hozzáférés biztosítása terén történő előrehaladás érdekében az összes vámjellegű és nem vámjellegű akadály felszámolása, valamint a szabad és méltányos kereskedelem szabályainak tisztelete révén; továbbra is eltökélt a dohai fejlesztési forduló globális, nagyratörő és kiegyensúlyozott lezárásában, a tárgyalási megbízásban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a G-20 vezetőinek a nyílt globális gazdaság melletti elkötelezettségét; úgy véli, hogy a világkereskedelem újraindulása alapvető fontosságú a globális növekedés helyreállítása tekintetében; ezzel kapcsolatosan ismételten a protekcionizmus valamennyi formája ellen foglal állást, továbbra is nyomást gyakorol a fejlődő országokat hátrányosan nem érintő piaci hozzáférés biztosítása terén történő előrehaladás érdekében az összes vámjellegű és nem vámjellegű akadály felszámolása, valamint a szabad és méltányos kereskedelem szabályainak tisztelete révén; továbbra is eltökélt a dohai fejlesztési forduló globális, nagyratörő és kiegyensúlyozott lezárásában, a tárgyalási megbízásban foglaltaknak megfelelően;

| 29. | üdvözli, hogy a G20 vezetői elismerték a fenntarthatóbb globális gazdaság jelentőségét; hangsúlyozza továbbá, hogy kritikus fontosságú, hogy kötelező erejű megállapodás szülessen az éghajlatváltozással kapcsolatban az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményével foglalkozó közelgő koppenhágai konferencián (UNFCCC konferencia); hangsúlyozza azonban, hogy a G20 vezetőknek fel kell ismerniük a globális fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások változatos természetét; felszólítja a G20-csoport pénzügyminisztereit, hogy a globális pénzügyi válságra adott közös válasz egyik legfőbb elemeként mozgósítsák a forrásokat az éghajlattal kapcsolatos rövid távú intézkedések finanszírozására a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a G20 vezetői elismerték a fenntarthatóbb globális gazdaság jelentőségét; hangsúlyozza továbbá, hogy kritikus fontosságú, hogy kötelező erejű megállapodás szülessen az éghajlatváltozással kapcsolatban az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményével foglalkozó közelgő koppenhágai konferencián (UNFCCC konferencia); hangsúlyozza azonban, hogy a G20 vezetőknek fel kell ismerniük a globális fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások változatos természetét; felszólítja a G20-csoport pénzügyminisztereit, hogy a globális pénzügyi válságra adott közös válasz egyik legfőbb elemeként mozgósítsák a forrásokat az éghajlattal kapcsolatos rövid távú intézkedések finanszírozására a fejlődő országokban;

| 30. | hangsúlyozza, hogy minden, a G-20 vezetői által tett kötelezettségvállalást teljes mértékben tiszteletben kell tartani, és gyorsan és részletesen végre kell hajtani nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, a bizalom újjáépítése és a gazdaság minél teljesebb körű helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy minden, a G-20 vezetői által tett kötelezettségvállalást teljes mértékben tiszteletben kell tartani, és gyorsan és részletesen végre kell hajtani nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt, a bizalom újjáépítése és a gazdaság minél teljesebb körű helyreállítása érdekében;

| 31. | úgy véli, hogy az EU G20-találkozókon való képviseletéről mélyreható tárgyalásokat kellene folytatni a három nagy EU-intézmény és a tagállamok részvételével; meg van győződve arról, hogy a nemzetközi fórumokon az Európai Uniónak közös álláspontot kell kialakítania, különös tekintettel a G20-találkozókra, és kitart amellett, hogy a nemzetközi tárgyalásokon az EU-nak következetesebb képviselettel kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az EU G20-találkozókon való képviseletéről mélyreható tárgyalásokat kellene folytatni a három nagy EU-intézmény és a tagállamok részvételével; meg van győződve arról, hogy a nemzetközi fórumokon az Európai Uniónak közös álláspontot kell kialakítania, különös tekintettel a G20-találkozókra, és kitart amellett, hogy a nemzetközi tárgyalásokon az EU-nak következetesebb képviselettel kell rendelkeznie;

| 32. | kiemeli a finanszírozásról szóló megállapodás fontosságát, amely célja, hogy segítséget nyújtson a szegény országoknak az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodásban az UNFCCC konferencián, valamint kiemeli a hivatalos fejlesztési támogatáson kívül erőteljes és kiszámítható finanszírozási mechanizmusok nyújtásának jelentőségét; sajnálattal tölti el, hogy ezt a kérdést az UNFCCC konferencia halasztották, és megismétli, hogy az EU-nak tisztességes mértékben ki kell vennie a részét a kárcsökkentés és alkalmazkodás finanszírozásából, az éghajlatváltozás súlyosságáról és költségeinek kiterjedéséről kapott tudományos kutatási eredményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

32.

kiemeli a finanszírozásról szóló megállapodás fontosságát, amely célja, hogy segítséget nyújtson a szegény országoknak az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodásban az UNFCCC konferencián, valamint kiemeli a hivatalos fejlesztési támogatáson kívül erőteljes és kiszámítható finanszírozási mechanizmusok nyújtásának jelentőségét; sajnálattal tölti el, hogy ezt a kérdést az UNFCCC konferencia halasztották, és megismétli, hogy az EU-nak tisztességes mértékben ki kell vennie a részét a kárcsökkentés és alkalmazkodás finanszírozásából, az éghajlatváltozás súlyosságáról és költségeinek kiterjedéséről kapott tudományos kutatási eredményeknek megfelelően;

| 33. | felhívja a figyelmet a jelenlegi élelmiszerválságra, és üdvözli a Világbank élelmiszer kezdeményezésére vonatkozó döntést, illetve felhívja az adományozó országokat, hogy biztosítsák az élelmiszersegélyek elosztásának átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

33.

felhívja a figyelmet a jelenlegi élelmiszerválságra, és üdvözli a Világbank élelmiszer kezdeményezésére vonatkozó döntést, illetve felhívja az adományozó országokat, hogy biztosítsák az élelmiszersegélyek elosztásának átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

*

* *

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a G20-államok kormányainak és parlamentjeinek és a Nemzetközi Valutaalapnak. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a G20-államok kormányainak és parlamentjeinek és a Nemzetközi Valutaalapnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0330.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0042.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0121.

---

| 26.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 230/7

---

2009. október 8-i, csütörtökA gazdasági világválság hatásai a fejlődő országokra

P7_TA(2009)0029

Az Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól

2010/C 230 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2009. április 2-án, Londonban tartott G20-csúcstalálkozóra és a globális gazdaságélénkítési és reformtervről szóló nyilatkozatára,

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a nemzetközi közösség által közösen megállapított kritériumokként rögzíti a millenniumi fejlesztési célokat (MFC-k), többek között a szegénység és az éhezés megszüntetése érdekében,

tekintettel a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2009. áprilisban közzétett, „2009. évi globális monitoring-jelentés: Fejlesztési vészhelyzet” című jelentésére,

tekintettel a Világbank 2009. júniusban közzétett, „Globális fejlesztési finanszírozás: A globális gazdaságélénkítés felvázolása 2009-re” című jelentésére,

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságról és a fejlődésre gyakorolt hatásáról szóló ENSZ konferenciára és a konferencia eredményének az ENSZ Közgyűlés által, a 2009. július 9-i 63/303. számú határozattal történő jóváhagyására,

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válságkezelés során” című, 2009. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2009)0160),

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2009. május 18-i és 19-i következtetéseire a fejlődő országoknak a válságkezelés során történő támogatásáról,

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap stratégiai felülvizsgálatáról szóló, 2006. március 14-i állásfoglalására (1),

tekintettel Ngaire Woods professzor által a világválságra adott nemzetközi válaszról, valamint a nemzetközi pénzügyi és segélyezési intézményrendszer reformjáról készített tanulmányra (2),

tekintettel az innovatív finanszírozásról 2009. május 28–29-én, Párizsban tartott konferenciára és a fejlesztési finanszírozásról 2008. november 28. és december 2. között, Dohában tartott nemzetközi konferenciára,

tekintettel az afrikai pénzügyminiszterek és központi bankelnökök bizottságának - amelyet a válság figyelemmel követésére hoztak létre - 2009. március 17-i, „A válság hatása az afrikai gazdaságokra – A növekedés fenntartása és a szegénység csökkentése” című jelentésére,

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól a Bizottsághoz intézett, 2009. szeptember 3-i kérdésre (O-0088/2009 – B7-0209/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és gazdasági válságot nem a fejlődő országok okozták, de az aránytalan mértékben sújtja őket: drámai módon lassuló növekedéssel és foglalkoztatással, negatív külkereskedelmi és fizetési mérleggel, a nettó magántőke-beáramlás és a külföldi közvetlen befektetések meredek csökkenésével, a hitelekhez és a kereskedelem finanszírozásához való lecsökkent hozzáféréssel, visszaeső hazautalt pénzösszegekkel, az árfolyamok nagymértékű és ingadozó mozgásával, összeomló tartalékokkal, a nyersanyagárak növekvő ingadozásával és visszaesésével, valamint az idegenforgalomból származó bevételek csökkenésével kell szembenézniük; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi és gazdasági válságot nem a fejlődő országok okozták, de az aránytalan mértékben sújtja őket: drámai módon lassuló növekedéssel és foglalkoztatással, negatív külkereskedelmi és fizetési mérleggel, a nettó magántőke-beáramlás és a külföldi közvetlen befektetések meredek csökkenésével, a hitelekhez és a kereskedelem finanszírozásához való lecsökkent hozzáféréssel, visszaeső hazautalt pénzösszegekkel, az árfolyamok nagymértékű és ingadozó mozgásával, összeomló tartalékokkal, a nyersanyagárak növekvő ingadozásával és visszaesésével, valamint az idegenforgalomból származó bevételek csökkenésével kell szembenézniük;

| 2. | osztja Ban Ki Mun ENSZ főtitkár nézetét, miszerint a pénzügyi világválság fejlesztési vészhelyzetet eredményezett, mivel aláássa, és számos esetben meg is semmisíti a szegénység, az éhezés, az anya- és gyermekhalandóság, valamint az alapfokú oktatás, a nemek közötti esélyegyenlőség, az ivóvízellátás és a köztisztaság terén nehezen elért haladást, ily módon veszélyeztetve az MFC-k elérését, különösen az egészségügyi vonatkozásúakat; |
| --- | --- |

2.

osztja Ban Ki Mun ENSZ főtitkár nézetét, miszerint a pénzügyi világválság fejlesztési vészhelyzetet eredményezett, mivel aláássa, és számos esetben meg is semmisíti a szegénység, az éhezés, az anya- és gyermekhalandóság, valamint az alapfokú oktatás, a nemek közötti esélyegyenlőség, az ivóvízellátás és a köztisztaság terén nehezen elért haladást, ily módon veszélyeztetve az MFC-k elérését, különösen az egészségügyi vonatkozásúakat;

| 3. | mély aggodalommal állapítja meg, hogy ez a válság, amely az élelmiszer- és üzemanyagár-válságot oly szorosan követi, máris jelentős emberi veszteségeket okoz, és messzemenő következményekkel jár a legszegényebb országokban élő kiszolgáltatott rétegekre nézve: várhatóan 23 millióval nő a munkanélküliség, csak 2009-ben 90 millióval több lesz a rendkívüli szegénységben élők száma, veszélybe kerül mintegy 1,7 millió HIV-fertőzött életmentő gyógyszeres kezelése, továbbá évente átlagosan 200 000 és 400 000 közötti számmal nő a gyermekhalálozási ráta 2009 és 2015 között, mely utóbbi az MFC-k elérésére kitűzött céldátum a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

3.

mély aggodalommal állapítja meg, hogy ez a válság, amely az élelmiszer- és üzemanyagár-válságot oly szorosan követi, máris jelentős emberi veszteségeket okoz, és messzemenő következményekkel jár a legszegényebb országokban élő kiszolgáltatott rétegekre nézve: várhatóan 23 millióval nő a munkanélküliség, csak 2009-ben 90 millióval több lesz a rendkívüli szegénységben élők száma, veszélybe kerül mintegy 1,7 millió HIV-fertőzött életmentő gyógyszeres kezelése, továbbá évente átlagosan 200 000 és 400 000 közötti számmal nő a gyermekhalálozási ráta 2009 és 2015 között, mely utóbbi az MFC-k elérésére kitűzött céldátum a fejlődő országokban;

| 4. | hangsúlyozza, hogy számos fejlődő ország úgy találja, hogy a válság valamennyi fejlesztési finanszírozási forrásukra kihatott, és hogy nagymértékű külső támogatás nélkül képtelenek lesznek megőrizni nehezen elért gazdasági eredményeiket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy számos fejlődő ország úgy találja, hogy a válság valamennyi fejlesztési finanszírozási forrásukra kihatott, és hogy nagymértékű külső támogatás nélkül képtelenek lesznek megőrizni nehezen elért gazdasági eredményeiket;

| 5. | felhívja az EU-t, hogy lépjen fel az adóparadicsomok visszaéléseinek, az adóelkerülés és a tőke fejlődő országokból való illegális kimenekítésének megszüntetéséért; felhív ezért egy olyan új, kötelező erejű globális pénzügyi megállapodás létrehozására, amely a transznacionális társaságokat arra kötelezi, hogy automatikusan hozzák nyilvánosságra nyereségüket és befizetett adóikat országonkénti bontásban, így biztosítva annak átláthatóságát, hogy mennyit fizetnek mindazokban a fejlődő országokban, ahol működnek; |
| --- | --- |

5.

felhívja az EU-t, hogy lépjen fel az adóparadicsomok visszaéléseinek, az adóelkerülés és a tőke fejlődő országokból való illegális kimenekítésének megszüntetéséért; felhív ezért egy olyan új, kötelező erejű globális pénzügyi megállapodás létrehozására, amely a transznacionális társaságokat arra kötelezi, hogy automatikusan hozzák nyilvánosságra nyereségüket és befizetett adóikat országonkénti bontásban, így biztosítva annak átláthatóságát, hogy mennyit fizetnek mindazokban a fejlődő országokban, ahol működnek;

| 6. | tudomásul veszi, hogy a G20-ak elismerték, „közös felelősségük a válság szociális hatásának enyhítése a globális potenciál tartós károsodásának minimalizálása érdekében”, és megerősítették meglévő segélyezési vállalásaikat és az új forrásokra vonatkozó ígéreteiket, beleértve a szociális védelem támogatására, a kereskedelem ösztönzésére és az alacsony jövedelmű országokbeli fejlődés megőrzésére szánt 50 000 millió dollárt, a fejlődő országoknak nyújtott válságtámogatás jelentős növelésének részeként, továbbá több forrást ígértek a legszegényebb országoknak szociális védelemre; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi, hogy a G20-ak elismerték, „közös felelősségük a válság szociális hatásának enyhítése a globális potenciál tartós károsodásának minimalizálása érdekében”, és megerősítették meglévő segélyezési vállalásaikat és az új forrásokra vonatkozó ígéreteiket, beleértve a szociális védelem támogatására, a kereskedelem ösztönzésére és az alacsony jövedelmű országokbeli fejlődés megőrzésére szánt 50 000 millió dollárt, a fejlődő országoknak nyújtott válságtámogatás jelentős növelésének részeként, továbbá több forrást ígértek a legszegényebb országoknak szociális védelemre;

| 7. | üdvözli a G8-vezetők által a 2009. júliusi csúcstalálkozón, az olaszországi Aquilában hozott döntést 20 000 millió dollár adományozásáról vidékfejlesztés és élelmezésbiztonságra; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a G8-vezetők által a 2009. júliusi csúcstalálkozón, az olaszországi Aquilában hozott döntést 20 000 millió dollár adományozásáról vidékfejlesztés és élelmezésbiztonságra;

| 8. | tart attól, hogy a megígért pénzügyi források nem biztos, hogy elegendőek lesznek, lehet, hogy nem csak a legszegényebb országokra és népességi csoportokra koncentrálnak, és felhasználásuk nem lesz elég gyors és rugalmas ahhoz, hogy a fejlődő országok által szükségelt javulást eredményezzen; |
| --- | --- |

8.

tart attól, hogy a megígért pénzügyi források nem biztos, hogy elegendőek lesznek, lehet, hogy nem csak a legszegényebb országokra és népességi csoportokra koncentrálnak, és felhasználásuk nem lesz elég gyors és rugalmas ahhoz, hogy a fejlődő országok által szükségelt javulást eredményezzen;

| 9. | támogatja a G8-vezetők kérését, hogy folytassák le 2010-ben az MFC-kre irányuló politikák nemzetközi felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

9.

támogatja a G8-vezetők kérését, hogy folytassák le 2010-ben az MFC-kre irányuló politikák nemzetközi felülvizsgálatát;

| 10. | tudomásul veszi az IMF és más nemzetközi pénzügyi intézmények rendelkezésére bocsátott források növelését; üdvözli a közelmúltbeli IMF reformokat, amelyek többek között prominensebb szerepet szánnak a feltörekvő országoknak; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi az IMF és más nemzetközi pénzügyi intézmények rendelkezésére bocsátott források növelését; üdvözli a közelmúltbeli IMF reformokat, amelyek többek között prominensebb szerepet szánnak a feltörekvő országoknak;

| 11. | komolyan aggasztja az a tény, hogy 2009. júliusi adatok szerint az újonnan kölcsönzött IMF források 82 %-a jutott európai országoknak, és csupán 1,6 % afrikai országoknak, ami azt jelzi, hogy a rendelkezésre álló források nagy részét lehet, hogy olyan nagy jövedelmű feltörekvő piacoknak és közepes jövedelmű országoknak szánják, amelyek valószínűleg vissza tudják fizetni az általuk felvett kölcsönöket; hangsúlyozza, hogy átmeneti válság idején a fejlesztési folyamatok megszakadása középtávon rombolóbb és tartósabb hatásokkal jár a legkevésbé fejlett országokra nézve, mint amilyen hatásokat a legfejlettebb országok szenvednek el egy korlátozott ideig tartó válság során; |
| --- | --- |

11.

komolyan aggasztja az a tény, hogy 2009. júliusi adatok szerint az újonnan kölcsönzött IMF források 82 %-a jutott európai országoknak, és csupán 1,6 % afrikai országoknak, ami azt jelzi, hogy a rendelkezésre álló források nagy részét lehet, hogy olyan nagy jövedelmű feltörekvő piacoknak és közepes jövedelmű országoknak szánják, amelyek valószínűleg vissza tudják fizetni az általuk felvett kölcsönöket; hangsúlyozza, hogy átmeneti válság idején a fejlesztési folyamatok megszakadása középtávon rombolóbb és tartósabb hatásokkal jár a legkevésbé fejlett országokra nézve, mint amilyen hatásokat a legfejlettebb országok szenvednek el egy korlátozott ideig tartó válság során;

| 12. | felhív az IMF aranytartalékainak eladásából további 6 000 millió dollár összegű, a legszegényebb országoknak nyújtandó kedvezményes és rugalmas finanszírozás gyors végrehajtására; mély aggodalommal veszi tudomásul az IMF becslését, hogy az alacsony jövedelmű országok (bruttó) külső finanszírozási igényeinek mindössze 2 %-át tudja biztosítani, ami rávilágít annak szükségességére, hogy más intézmények és adományozók is biztosítsanak további kedvezményes forrásokat és támogatásokat; |
| --- | --- |

12.

felhív az IMF aranytartalékainak eladásából további 6 000 millió dollár összegű, a legszegényebb országoknak nyújtandó kedvezményes és rugalmas finanszírozás gyors végrehajtására; mély aggodalommal veszi tudomásul az IMF becslését, hogy az alacsony jövedelmű országok (bruttó) külső finanszírozási igényeinek mindössze 2 %-át tudja biztosítani, ami rávilágít annak szükségességére, hogy más intézmények és adományozók is biztosítsanak további kedvezményes forrásokat és támogatásokat;

| 13. | sajnálja, hogy míg a válságra adandó hatékony válasz új és nagy mértékű forrásinjekciót igényelne, és a G20 azon ígéretei ellenére, hogy „forrásokat bocsátanak a legszegényebb országok rendelkezésére szociális védelemre, többek között a hosszú távú élelmezésbiztonságba történő beruházások révén és a Világbank sebezhetőségi keretéhez – beleértve az infrastrukturális válságkeretet és a szociális gyorsreagálási programot is – történő önkéntes kétoldalú hozzájárulások révén”, a Világbanknak nem maradt más, mint hogy főként saját meglévő forrásai és eszközei révén reagáljon; |
| --- | --- |

13.

sajnálja, hogy míg a válságra adandó hatékony válasz új és nagy mértékű forrásinjekciót igényelne, és a G20 azon ígéretei ellenére, hogy „forrásokat bocsátanak a legszegényebb országok rendelkezésére szociális védelemre, többek között a hosszú távú élelmezésbiztonságba történő beruházások révén és a Világbank sebezhetőségi keretéhez – beleértve az infrastrukturális válságkeretet és a szociális gyorsreagálási programot is – történő önkéntes kétoldalú hozzájárulások révén”, a Világbanknak nem maradt más, mint hogy főként saját meglévő forrásai és eszközei révén reagáljon;

| 14. | úgy véli, a legelső prioritás egész egyszerűen a szegénység csökkentésére irányuló politikák támogatása kell, hogy legyen, ügyelve ugyanakkor az adófizetők pénzének leghatékonyabb felhasználására, amit a fejlődő világban élő minden egyes személy abszolút emberi méltóságának elismerése diktál; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, a legelső prioritás egész egyszerűen a szegénység csökkentésére irányuló politikák támogatása kell, hogy legyen, ügyelve ugyanakkor az adófizetők pénzének leghatékonyabb felhasználására, amit a fejlődő világban élő minden egyes személy abszolút emberi méltóságának elismerése diktál;

| 15. | úgy véli, hogy a nemzetközi pénzpiaci stabilitás szegletköve a tisztességes és kölcsönösen előnyös kereskedelem; megjegyzi, hogy ehhez az EU-nak is hozzá kell járulnia a kereskedelmet torzító támogatások és a kereskedelmi akadályok csökkentése révén, mivel ezek sok kárt okoznak a fejlődő országok gazdaságában; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a nemzetközi pénzpiaci stabilitás szegletköve a tisztességes és kölcsönösen előnyös kereskedelem; megjegyzi, hogy ehhez az EU-nak is hozzá kell járulnia a kereskedelmet torzító támogatások és a kereskedelmi akadályok csökkentése révén, mivel ezek sok kárt okoznak a fejlődő országok gazdaságában;

| 16. | megjegyzi, hogy az „agyelszívás” bármely gazdaság tőkeszerkezetére nézve káros; megjegyzi továbbá, hogy ez a világ számos pontján súlyos és létező probléma, hiszen azok a legjobb és legokosabb emberek költöznek külföldre, akiknek az elvesztését aligha engedhetik meg maguknak a fejlődő országok; felhív ezért a körkörös migrációt ösztönző intézkedések megtételére; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy az „agyelszívás” bármely gazdaság tőkeszerkezetére nézve káros; megjegyzi továbbá, hogy ez a világ számos pontján súlyos és létező probléma, hiszen azok a legjobb és legokosabb emberek költöznek külföldre, akiknek az elvesztését aligha engedhetik meg maguknak a fejlődő országok; felhív ezért a körkörös migrációt ösztönző intézkedések megtételére;

| 17. | mély aggodalommal jegyzi meg, hogy ennek eredményeként a Világbank képtelen volt választ adni számos olyan, a válság miatt különösen sebezhetővé vált országnak, amelyek nem teljesítik a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (IBRD) vagy a Nemzetközi Fejlesztési Társulás jogosultsági kritériumait, vagy nem felelnek meg a kölcsönvevő hitelképességét és a „jó teljesítési” bizonyítványt megkívánó allokációs modelleknek; úgy véli, hogy ez a finanszírozásban megmutatkozó anomália rávilágít a Világbank irányításával kapcsolatos kulcsproblémákra: az irányítás minimalizálja a kockázatokat az intézmény és nem hitelfelvevő tagjai számára, a rászoruló fejlődő tagországok rovására; |
| --- | --- |

17.

mély aggodalommal jegyzi meg, hogy ennek eredményeként a Világbank képtelen volt választ adni számos olyan, a válság miatt különösen sebezhetővé vált országnak, amelyek nem teljesítik a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (IBRD) vagy a Nemzetközi Fejlesztési Társulás jogosultsági kritériumait, vagy nem felelnek meg a kölcsönvevő hitelképességét és a „jó teljesítési” bizonyítványt megkívánó allokációs modelleknek; úgy véli, hogy ez a finanszírozásban megmutatkozó anomália rávilágít a Világbank irányításával kapcsolatos kulcsproblémákra: az irányítás minimalizálja a kockázatokat az intézmény és nem hitelfelvevő tagjai számára, a rászoruló fejlődő tagországok rovására;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Bretton Woods-i intézmények - főként a jelentőségük, legitimitásuk és hatékonyságuk, valamint a fejlődő országokkal szembeni érzékenységük és reakciókészségük fokozását célzó, az irányításukban végrehajtandó, régóta esedékes reformok elmaradása miatt - képtelenek arra, hogy reagáljanak az alacsony jövedelmű országoknak a válság kezelésével kapcsolatos igényeire; felhív e reformok sürgős végrehajtására; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a Bretton Woods-i intézmények - főként a jelentőségük, legitimitásuk és hatékonyságuk, valamint a fejlődő országokkal szembeni érzékenységük és reakciókészségük fokozását célzó, az irányításukban végrehajtandó, régóta esedékes reformok elmaradása miatt - képtelenek arra, hogy reagáljanak az alacsony jövedelmű országoknak a válság kezelésével kapcsolatos igényeire; felhív e reformok sürgős végrehajtására;

| 19. | kéri az EU-t és a tagállamait, hogy fontos nemzetközi szereplőkként vállalják a felelősségüket, és lépjenek fel a Bretton Woods-i intézmények szükséges reformjának gyors végrehajtása érdekében, időközben pedig pótolják a G20, az IMF és a Világbank által a válságra adott válaszban mutatkozó komoly hiányosságokat azáltal, hogy gyorsan támogatást nyújtanak a fejlődő országoknak, és biztosítják a gyors folyósítást azoknak az országoknak, amelyeknek az MFC-k elérésére irányuló befektetései külső sokkhatás – nevezetesen az általuk előre nem látott és befolyásukon kívül álló pénzügyi válság – következtében veszélybe kerültek; ennek során az EU-nak és tagállamainak mindenkor szem előtt tartaniuk az elszámoltathatóságra és a segélyezés hatékonyságára vonatkozó legszigorúbb követelményeket, ami a közpénzeknek a kedvezményezettek általi felhasználását illeti; |
| --- | --- |

19.

kéri az EU-t és a tagállamait, hogy fontos nemzetközi szereplőkként vállalják a felelősségüket, és lépjenek fel a Bretton Woods-i intézmények szükséges reformjának gyors végrehajtása érdekében, időközben pedig pótolják a G20, az IMF és a Világbank által a válságra adott válaszban mutatkozó komoly hiányosságokat azáltal, hogy gyorsan támogatást nyújtanak a fejlődő országoknak, és biztosítják a gyors folyósítást azoknak az országoknak, amelyeknek az MFC-k elérésére irányuló befektetései külső sokkhatás – nevezetesen az általuk előre nem látott és befolyásukon kívül álló pénzügyi válság – következtében veszélybe kerültek; ennek során az EU-nak és tagállamainak mindenkor szem előtt tartaniuk az elszámoltathatóságra és a segélyezés hatékonyságára vonatkozó legszigorúbb követelményeket, ami a közpénzeknek a kedvezményezettek általi felhasználását illeti;

| 20. | komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes EU tagállamok által nyújtott segélyek reálértéke 2008-ban csökkent; felhívja az EU tagállamokat, hogy 2010-ig sürgősen tegyenek eleget a hivatalos fejlesztési támogatással (ODA) kapcsolatos kötelezettségvállalásaiknak, tekintettel arra, hogy a fejlődő országok többségét súlyosan érintették a pénzügyi világválság következményei; |
| --- | --- |

20.

komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes EU tagállamok által nyújtott segélyek reálértéke 2008-ban csökkent; felhívja az EU tagállamokat, hogy 2010-ig sürgősen tegyenek eleget a hivatalos fejlesztési támogatással (ODA) kapcsolatos kötelezettségvállalásaiknak, tekintettel arra, hogy a fejlődő országok többségét súlyosan érintették a pénzügyi világválság következményei;

| 21. | üdvözli az EU azon elképzeléseit, hogy azonnali fellépés céljára előreütemez 8 800 millió euró összegű fejlesztési segélyt, költségvetési támogatást és mezőgazdasági támogatást, és hogy az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCs) országoknak szóló eseti sebezhetőségi FLEX mechanizmuson keresztül 500 millió euróval javasolja támogatni a szociális kiadásokat a fejlődő országokban; javasolja, hogy a költségvetési támogatást összpontosítsák az egészségügy, a tisztességes munka, az oktatás, a szociális szolgáltatások és a környezetbarát növekedés területére ágazati költségvetési támogatás formájában; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy teljesítsék az MFC-kre vonatkozó EU cselekvési menetrendben rögzített pénzügyi kötelezettségeiket; elismeri a saját felelősség elvét, kiemelve a fejlődő országoknak a saját politikáik, stratégiáik és fejlesztési programjaik kidolgozásában betöltendő szerepét, valamint az EU és partnerei kölcsönös elszámoltathatóságát a fejlesztési eredmények biztosítása tekintetében; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az EU azon elképzeléseit, hogy azonnali fellépés céljára előreütemez 8 800 millió euró összegű fejlesztési segélyt, költségvetési támogatást és mezőgazdasági támogatást, és hogy az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCs) országoknak szóló eseti sebezhetőségi FLEX mechanizmuson keresztül 500 millió euróval javasolja támogatni a szociális kiadásokat a fejlődő országokban; javasolja, hogy a költségvetési támogatást összpontosítsák az egészségügy, a tisztességes munka, az oktatás, a szociális szolgáltatások és a környezetbarát növekedés területére ágazati költségvetési támogatás formájában; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy teljesítsék az MFC-kre vonatkozó EU cselekvési menetrendben rögzített pénzügyi kötelezettségeiket; elismeri a saját felelősség elvét, kiemelve a fejlődő országoknak a saját politikáik, stratégiáik és fejlesztési programjaik kidolgozásában betöltendő szerepét, valamint az EU és partnerei kölcsönös elszámoltathatóságát a fejlesztési eredmények biztosítása tekintetében;

| 22. | felhívja a figyelmet a Parlament ismételt felszólítására, hogy az EDF-et építsék be a közösségi költségvetésbe annak érdekében, hogy biztosítsák az Alap felhasználásának demokratikus ellenőrzését; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet a Parlament ismételt felszólítására, hogy az EDF-et építsék be a közösségi költségvetésbe annak érdekében, hogy biztosítsák az Alap felhasználásának demokratikus ellenőrzését;

| 23. | sajnálja azonban, hogy az EU-Afrika infrastruktúra vagyonkezelői alapra szánt 100 millió eurótól eltekintve, az összes többi kiadás már meglévő kötelezettségvállalásokból származik, és nagyobb többletfinanszírozásra hív fel; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság hogyan fogja pótolni a költségvetési támogatások mostani előrehozása miatt a következő években keletkező finanszírozási hiányt; |
| --- | --- |

23.

sajnálja azonban, hogy az EU-Afrika infrastruktúra vagyonkezelői alapra szánt 100 millió eurótól eltekintve, az összes többi kiadás már meglévő kötelezettségvállalásokból származik, és nagyobb többletfinanszírozásra hív fel; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság hogyan fogja pótolni a költségvetési támogatások mostani előrehozása miatt a következő években keletkező finanszírozási hiányt;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az ODA-források nem elegendőek ahhoz, hogy a fejlődő országokban a válság miatt jelentősen megnövekedett szükségleteket a válság mértékének megfelelő sürgősséggel elégítsék ki, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget nemzetközi kötelezettségeiknek, és továbbra is járuljanak hozzá az MFC-k eléréséhez; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen dolgozzon ki új javaslatokat innovatív finanszírozási mechanizmusokra; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az ODA-források nem elegendőek ahhoz, hogy a fejlődő országokban a válság miatt jelentősen megnövekedett szükségleteket a válság mértékének megfelelő sürgősséggel elégítsék ki, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget nemzetközi kötelezettségeiknek, és továbbra is járuljanak hozzá az MFC-k eléréséhez; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen dolgozzon ki új javaslatokat innovatív finanszírozási mechanizmusokra;

| 25. | hangsúlyozza, hogy nagyobb összhangra van szükség az EU kereskedelmi, költségvetési, éghajlatváltozási és fejlesztési politikái között; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy nagyobb összhangra van szükség az EU kereskedelmi, költségvetési, éghajlatváltozási és fejlesztési politikái között;

| 26. | javasolja ezért, hogy gazdasági partnerségi megállapodások (EPA) szolgáljanak eszközül a fejlesztési szükségletek kielégítéséhez oly módon, hogy az AKCs-országoknak kereskedelmi előnyt adnak, és ösztönzik az MFC-k elérését, miközben lehetővé teszik az AKCs-országok számára, hogy az érzékeny termékeket és ágazatokat, mint például a befektetéseket és a szolgáltatásokat, kihagyják a tárgyalásokból; |
| --- | --- |

26.

javasolja ezért, hogy gazdasági partnerségi megállapodások (EPA) szolgáljanak eszközül a fejlesztési szükségletek kielégítéséhez oly módon, hogy az AKCs-országoknak kereskedelmi előnyt adnak, és ösztönzik az MFC-k elérését, miközben lehetővé teszik az AKCs-országok számára, hogy az érzékeny termékeket és ágazatokat, mint például a befektetéseket és a szolgáltatásokat, kihagyják a tárgyalásokból;

| 27. | minderre tekintettel rámutat arra, hogy az EPA-knak eszközül kell szolgálniuk a regionális integráció megerősítéséhez és az AKCs-országok gazdaságának ösztönzéséhez, és hogy a finanszírozási ígéreteket teljesíteni kell; |
| --- | --- |

27.

minderre tekintettel rámutat arra, hogy az EPA-knak eszközül kell szolgálniuk a regionális integráció megerősítéséhez és az AKCs-országok gazdaságának ösztönzéséhez, és hogy a finanszírozási ígéreteket teljesíteni kell;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az Európai Beruházási Banknak (EBB) sokkal aktívabban és átláthatóbban kell részt vennie, élen járva az új finanszírozási mechanizmusok kidolgozásában; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az Európai Beruházási Banknak (EBB) sokkal aktívabban és átláthatóbban kell részt vennie, élen járva az új finanszírozási mechanizmusok kidolgozásában;

| 29. | sürgeti a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet e mechanizmusok – beleértve a mikro- és közepes hiteleket is – gyors fejlesztésében, különösen a kiszolgáltatott csoportok – mint például a nők és a mezőgazdasági termelők – forrásokhoz való hozzáférésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet e mechanizmusok – beleértve a mikro- és közepes hiteleket is – gyors fejlesztésében, különösen a kiszolgáltatott csoportok – mint például a nők és a mezőgazdasági termelők – forrásokhoz való hozzáférésének biztosítása érdekében;

| 30. | felhívja az EU-t, hogy biztosítsa, hogy megfelelő globális szabályozórendszerek lépjenek életbe egy további pénzügyi válság megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EU-t, hogy biztosítsa, hogy megfelelő globális szabályozórendszerek lépjenek életbe egy további pénzügyi válság megelőzése érdekében;

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben és teljesítsék az ODA-kötelezettség-vállalásaikat; |
| --- | --- |

31.

felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben és teljesítsék az ODA-kötelezettség-vállalásaikat;

| 32. | hangsúlyozza a fejlesztés szempontjából a szakpolitikák összehangoltságának fontosságát olyan területeken, mint a gazdaság, a kereskedelem, a környezetvédelem és a mezőgazdaság annak megelőzése érdekében, hogy a pénzügyi és gazdasági világválság még súlyosabb hatásokat gyakoroljon a fejődő országokban; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a fejlesztés szempontjából a szakpolitikák összehangoltságának fontosságát olyan területeken, mint a gazdaság, a kereskedelem, a környezetvédelem és a mezőgazdaság annak megelőzése érdekében, hogy a pénzügyi és gazdasági világválság még súlyosabb hatásokat gyakoroljon a fejődő országokban;

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az ENSZ szervezeteknek, az IMF-nek és a Világbanknak, az IMF-be és a Világbankba az EU tagállamok által delegált kormányzóknak, valamint a G20-országoknak. |
| --- | --- |

33.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az ENSZ szervezeteknek, az IMF-nek és a Világbanknak, az IMF-be és a Világbankba az EU tagállamok által delegált kormányzóknak, valamint a G20-országoknak.

---

(1)  HL C 291. E, 2006.11.30., 118. o.

(2)  A Parlament DG EXPO Szakpolitikai Főosztályának megbízásából készült, hamarosan megjelenő tanulmány.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. október 7-i, szerda

| 26.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 230/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 230/11

---

2009. október 7-i, szerdaA Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság

P7_TA(2009)0025

Az Európai Parlament 2009. október 7-i határozata: a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottság felállítása, feladatai, számbeli összetétele és megbízatásának időtartama

2010/C 230 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel az Elnökök Értekezletének 2009. szeptember 17-i határozatára, melyben javasolja egy, a pénzügyi, gazdasági és szociális válsággal foglalkozó különbizottság felállítását, valamint feladatainak, számbeli összetételének és megbízatása időtartamának meghatározását,

tekintettel eljárási szabályzata 184. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy létrehozza a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottságot, melynek feladatai a következők:






  a) | a pénzügyi, gazdasági és szociális válság mértékének, az Unióra és tagállamaira gyakorolt hatásának, valamint a globális kormányzás állapotának elemzése és értékelése, továbbá megfelelő intézkedések javaslása az egészséges és stabil pénzügyi piacok hosszú távú újjáépítésére, melyek lehetővé teszik a tartós növekedés, a társadalmi kohézió és a foglalkoztatás fenntartását valamennyi szinten, és ezen intézkedések hatásának, valamint a tétlenség költségének értékelése; |
| --- | --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy létrehozza a Pénzügyi, Gazdasági és Szociális Válsággal Foglalkozó Különbizottságot, melynek feladatai a következők:

a)

a pénzügyi, gazdasági és szociális válság mértékének, az Unióra és tagállamaira gyakorolt hatásának, valamint a globális kormányzás állapotának elemzése és értékelése, továbbá megfelelő intézkedések javaslása az egészséges és stabil pénzügyi piacok hosszú távú újjáépítésére, melyek lehetővé teszik a tartós növekedés, a társadalmi kohézió és a foglalkoztatás fenntartását valamennyi szinten, és ezen intézkedések hatásának, valamint a tétlenség költségének értékelése;

| b) | az érintett területekkel kapcsolatban hozott közösségi jogszabályok ezidáig történő végrehajtásának elemzése és értékelése, valamint a tartós és minőségi növekedés és a hosszú távú beruházások fenntartása érdekében a tagállamok által hozott intézkedések összehangolása a munkanélküliség elleni küzdelem, valamint a demográfiai és éghajlati kihívások megválaszolása céljából, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

b)

az érintett területekkel kapcsolatban hozott közösségi jogszabályok ezidáig történő végrehajtásának elemzése és értékelése, valamint a tartós és minőségi növekedés és a hosszú távú beruházások fenntartása érdekében a tagállamok által hozott intézkedések összehangolása a munkanélküliség elleni küzdelem, valamint a demográfiai és éghajlati kihívások megválaszolása céljából, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét;

| c) | ennek érdekében ki kell építenie a szükséges kapcsolatokat és meghallgatásokat kell szerveznie az európai uniós intézményekkel, valamint a nemzeti, európai és nemzetközi intézményekkel és fórumokkal, a tagállamok és harmadik országok nemzeti parlamentjeivel és kormányaival, valamint a tudományos világ, a vállalatok és a civil társadalom képviselőivel, ide értve a szociális partnereket is, és mindezt az állandó bizottságokkal szorosan együttműködve kell tennie; |
| --- | --- |

c)

ennek érdekében ki kell építenie a szükséges kapcsolatokat és meghallgatásokat kell szerveznie az európai uniós intézményekkel, valamint a nemzeti, európai és nemzetközi intézményekkel és fórumokkal, a tagállamok és harmadik országok nemzeti parlamentjeivel és kormányaival, valamint a tudományos világ, a vállalatok és a civil társadalom képviselőivel, ide értve a szociális partnereket is, és mindezt az állandó bizottságokkal szorosan együttműködve kell tennie;

| 2. | úgy határoz, hogy mivel az érintett területtel kapcsolatos közösségi jogszabályok elfogadásáért, nyomon követéséért és végrehajtásáért felelős állandó parlamenti bizottságok jogosítványai nem változnak, a különbizottság ajánlásokat adhat ki a meghozandó intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatban, szorosan együttműködve az állandó bizottságokkal; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy mivel az érintett területtel kapcsolatos közösségi jogszabályok elfogadásáért, nyomon követéséért és végrehajtásáért felelős állandó parlamenti bizottságok jogosítványai nem változnak, a különbizottság ajánlásokat adhat ki a meghozandó intézkedésekkel és kezdeményezésekkel kapcsolatban, szorosan együttműködve az állandó bizottságokkal;

| 3. | úgy határoz, hogy a különbizottság 45 tagú lesz. |
| --- | --- |

3.

úgy határoz, hogy a különbizottság 45 tagú lesz.

| 4. | úgy határoz, hogy a különbizottság megbízatásának időtartama 2009. október 8-ától számítva 12 hónap, amely időtartam meghosszabbítható; úgy határoz, hogy a bizottság félidős és zárójelentést nyújt be a Parlamentnek, amely ajánlásokat tartalmaz az elvégzendő intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.

úgy határoz, hogy a különbizottság megbízatásának időtartama 2009. október 8-ától számítva 12 hónap, amely időtartam meghosszabbítható; úgy határoz, hogy a bizottság félidős és zárójelentést nyújt be a Parlamentnek, amely ajánlásokat tartalmaz az elvégzendő intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozóan.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. október 8-i, csütörtök

| 26.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 230/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 230/13

---

2009. október 8-i, csütörtökAz EU Szolidaritási Alap felhasználása: Olaszország, az abruzzói földrengés

P7_TA(2009)0026

Az Európai Parlament 2009. október 8-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD))

2010/C 230 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0445 – C7-0122/2009),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a Szolidaritási Alapról a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatára,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0021/2009),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, a mellékletével együtt, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, a mellékletével együtt, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

2009. október 8-i, csütörtökMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió a Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap), hogy kifejezze a katasztrófák által sújtott térségek lakossága iránti szolidaritását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap), hogy kifejezze a katasztrófák által sújtott térségek lakossága iránti szolidaritását.

| (2) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap felhasználását az évi egy milliárd eurós plafonértéken belül teszi lehetővé. |
| --- | --- |

(2)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap felhasználását az évi egy milliárd eurós plafonértéken belül teszi lehetővé.

| (3) | A 2012/2002/EK rendelet tartalmazza az Alap felhasználására vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 2012/2002/EK rendelet tartalmazza az Alap felhasználására vonatkozó rendelkezéseket.

| (4) | Olaszország kérelmet nyújtott be az Alap felhasználására egy földrengés okozta katasztrófára vonatkozóan, |
| --- | --- |

(4)

Olaszország kérelmet nyújtott be az Alap felhasználására egy földrengés okozta katasztrófára vonatkozóan,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2009-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének javára, az Európai Unió Szolidaritási Alapját fel kell használni 493 771 159 euró összeg biztosítására kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

║

a Tanács részéről

az elnök

║

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

2

---

| 26.8.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 230/15

---

2009. október 8-i, csütörtökA joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzése és rendezése *

P7_TA(2009)0027

Az Európai Parlament 2009. október 8-i jogalkotási állásfoglalása a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd királyság által előterjesztett, a joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzéséről és rendezéséről szóló 2009/.../IB tanácsi kerethatározat elfogadására irányuló kezdeményezésről (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS))

2010/C 230 E/05

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Svéd Királyság kezdeményezésére (08535/2009),

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, valamint 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0205/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 100. és 55. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0011/2009),

| 1. | jóváhagyja a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezését annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezését annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Tanácsot a szöveg megfelelő módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot a szöveg megfelelő módosítására;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezését; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezését;

| 5. | felszólítja a Tanácsot, hogy ne fogadja el hivatalosan a kezdeményezést a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt, hogy véglegesíteni lehessen a végső jogszabályt, biztosítva ezzel az Európai Unió Bírósága, a Bizottság és a Parlament teljes szerepvállalását és ellenőrzését (Lisszaboni Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv az átmeneti intézkedésekről). Ebben az esetben vállalja, hogy minden további javaslatot sürgős eljárás keretében vitat meg; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Tanácsot, hogy ne fogadja el hivatalosan a kezdeményezést a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt, hogy véglegesíteni lehessen a végső jogszabályt, biztosítva ezzel az Európai Unió Bírósága, a Bizottság és a Parlament teljes szerepvállalását és ellenőrzését (Lisszaboni Szerződéshez csatolt jegyzőkönyv az átmeneti intézkedésekről). Ebben az esetben vállalja, hogy minden további javaslatot sürgős eljárás keretében vitat meg;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Cseh Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak, a Szlovák Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Cseh Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak, a Szlovák Köztársaságnak és a Svéd Királyságnak.

| A TANÁCS TERVEZETE | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése


  4 preambulumbekezdés |
| (4) | A tagállamok illetékes hatóságainak közvetlen konzultációkat kell folytatniuk annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak bármilyen olyan tényleges megoldást illetően, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek és az érintett illetékes hatóságok idő- és forráspazarlásának az elkerülése. Ilyen tényleges megoldás lehet különösen a büntetőeljárások egyetlen tagállamba történő összevonása, például a büntetőeljárások átadása útján. Megoldás lehet továbbá bármilyen más lépés is, amely lehetővé teszi az eljárások hatékony és ésszerű intézését, beleértve az időben történő ügyelosztást is
  , például az ügynek az Eurojust elé utalása útján, ha az illetékes hatóságok nem tudnak konszenzusra jutnak
  . E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a bizonyítékok összegyűjtésének kérdésére, amelyet befolyásolhatnak a folyamatban levő párhuzamos büntetőeljárások. |

A TANÁCS TERVEZETE

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

4 preambulumbekezdés

(4)

A tagállamok illetékes hatóságainak közvetlen konzultációkat kell folytatniuk annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak bármilyen olyan tényleges megoldást illetően, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek és az érintett illetékes hatóságok idő- és forráspazarlásának az elkerülése. Ilyen tényleges megoldás lehet különösen a büntetőeljárások egyetlen tagállamba történő összevonása, például a büntetőeljárások átadása útján. Megoldás lehet továbbá bármilyen más lépés is, amely lehetővé teszi az eljárások hatékony és ésszerű intézését, beleértve az időben történő ügyelosztást is
  , például az ügynek az Eurojust elé utalása útján, ha az illetékes hatóságok nem tudnak konszenzusra jutnak
  . E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a bizonyítékok összegyűjtésének kérdésére, amelyet befolyásolhatnak a folyamatban levő párhuzamos büntetőeljárások.

| (4) | A tagállamok illetékes hatóságainak közvetlen konzultációkat kell folytatniuk annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak bármilyen olyan tényleges megoldást illetően, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek és az érintett illetékes hatóságok idő- és forráspazarlásának az elkerülése. Ilyen tényleges megoldás lehet különösen a büntetőeljárások egyetlen tagállamba történő összevonása, például a büntetőeljárások átadása útján. Megoldás lehet továbbá bármilyen más lépés is, amely lehetővé teszi az eljárások hatékony és ésszerű intézését, beleértve az időben történő ügyelosztást is. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a bizonyítékok összegyűjtésére, amelyet a folyamatban levő párhuzamos büntetőeljárások befolyásolhatnak. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok illetékes hatóságainak közvetlen konzultációkat kell folytatniuk annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak bármilyen olyan tényleges megoldást illetően, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek és az érintett illetékes hatóságok idő- és forráspazarlásának az elkerülése. Ilyen tényleges megoldás lehet különösen a büntetőeljárások egyetlen tagállamba történő összevonása, például a büntetőeljárások átadása útján. Megoldás lehet továbbá bármilyen más lépés is, amely lehetővé teszi az eljárások hatékony és ésszerű intézését, beleértve az időben történő ügyelosztást is. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a bizonyítékok összegyűjtésére, amelyet a folyamatban levő párhuzamos büntetőeljárások befolyásolhatnak.

Módosítás 2

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

7 preambulumbekezdés

| (7) | Valamely más tagállam illetékes hatósága által megkeresett illetékes
  hatóságot általános válaszadási kötelezettség kell, hogy terhelje
  a megküldött kérelem
  tekintetében
  .
  A megkereső hatóságot határidő megállapítására ösztönzik, amelyen belül a megkeresett hatóságnak lehetőség szerint válaszolnia kell.
  Az illetékes hatóságoknak a kapcsolatfelvételi eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venniük a szabadságuktól megfosztott személyek sajátos helyzetét. |
| --- | --- |

(7)

Valamely más tagállam illetékes hatósága által megkeresett illetékes
  hatóságot általános válaszadási kötelezettség kell, hogy terhelje
  a megküldött kérelem
  tekintetében
  .
  A megkereső hatóságot határidő megállapítására ösztönzik, amelyen belül a megkeresett hatóságnak lehetőség szerint válaszolnia kell.
  Az illetékes hatóságoknak a kapcsolatfelvételi eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venniük a szabadságuktól megfosztott személyek sajátos helyzetét.

| (7) | Valamely más tagállam illetékes hatósága által megkeresett illetékes
  hatóság köteles a megküldött kérelemre a megállapított határidőn belül választ adni
  . Az illetékes hatóságoknak a kapcsolatfelvételi eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venniük a szabadságuktól megfosztott személyek sajátos helyzetét. |
| --- | --- |

(7)

Valamely más tagállam illetékes hatósága által megkeresett illetékes
  hatóság köteles a megküldött kérelemre a megállapított határidőn belül választ adni
  . Az illetékes hatóságoknak a kapcsolatfelvételi eljárás során teljes mértékben figyelembe kell venniük a szabadságuktól megfosztott személyek sajátos helyzetét.

Módosítás 3

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

8 preambulumbekezdés

| (8) | Az e kerethatározat alapján létesített együttműködés fő elvének az illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolatnak kell lennie.
  A tagállamok a nemzeti eljárási autonómia elvével összhangban diszkrecionális jogkörük kell, hogy legyen annak eldöntésére, hogy mely hatóságok rendelkezzenek illetékességgel arra, hogy e kerethatározat alapján eljárjanak, feltéve, hogy e hatóságok hatásköre kiterjed arra, hogy a kerethatározat rendelkezéseivel összhangban eljárjanak és annak megfelelően határozzanak. |
| --- | --- |

(8)

Az e kerethatározat alapján létesített együttműködés fő elvének az illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolatnak kell lennie.
  A tagállamok a nemzeti eljárási autonómia elvével összhangban diszkrecionális jogkörük kell, hogy legyen annak eldöntésére, hogy mely hatóságok rendelkezzenek illetékességgel arra, hogy e kerethatározat alapján eljárjanak, feltéve, hogy e hatóságok hatásköre kiterjed arra, hogy a kerethatározat rendelkezéseivel összhangban eljárjanak és annak megfelelően határozzanak.

| (8) | Az e kerethatározat alapján létesített együttműködés fő elvének az illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolatnak
  és az Eurojust bevonásának
  kell lennie. |
| --- | --- |

(8)

Az e kerethatározat alapján létesített együttműködés fő elvének az illetékes hatóságok közötti közvetlen kapcsolatnak
  és az Eurojust bevonásának
  kell lennie.

Módosítás 4

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

9 preambulumbekezdés

| (9) | Amikor az illetékes hatóságok arra törekszenek, hogy konszenzusra jussanak valamely olyan tényleges megoldásról, amelynek célja a két vagy több tagállamban párhuzamosan folytatott eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése, tekintettel kell lenniük arra hogy minden eset egyedi, figyelembe kell venniük annak minden tényezőjét és jellemzőjét.
  Az illetékes hatóságoknak a konszenzus létrejötte érdekében figyelembe kell venniük a vonatkozó kritériumokat, adott esetben az Eurojust 2003. éves jelentésében közzétett és a jogalkalmazók igényeit szolgáló iránymutatásokban szereplő kritériumokat, és figyelembe kell venniük például azt a helyet, ahol a bűncselekmény legnagyobb részét elkövették, azt a helyet, ahol a kár vagy veszteség jelentős része keletkezett, a gyanúsított vagy vádlott tartózkodási helyét, valamint más joghatóságok számára történő átadásának vagy kiadatásának lehetőségeit, a gyanúsított vagy vádlott állampolgárságát vagy lakóhelyét, a gyanúsított vagy vádlott jelentős érdekeit, a sértettek és tanúk jelentős érdekeit, a bizonyítékok elfogadhatóságát vagy az esetlegesen előforduló késedelmeket. |
| --- | --- |

(9)

Amikor az illetékes hatóságok arra törekszenek, hogy konszenzusra jussanak valamely olyan tényleges megoldásról, amelynek célja a két vagy több tagállamban párhuzamosan folytatott eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése, tekintettel kell lenniük arra hogy minden eset egyedi, figyelembe kell venniük annak minden tényezőjét és jellemzőjét.
  Az illetékes hatóságoknak a konszenzus létrejötte érdekében figyelembe kell venniük a vonatkozó kritériumokat, adott esetben az Eurojust 2003. éves jelentésében közzétett és a jogalkalmazók igényeit szolgáló iránymutatásokban szereplő kritériumokat, és figyelembe kell venniük például azt a helyet, ahol a bűncselekmény legnagyobb részét elkövették, azt a helyet, ahol a kár vagy veszteség jelentős része keletkezett, a gyanúsított vagy vádlott tartózkodási helyét, valamint más joghatóságok számára történő átadásának vagy kiadatásának lehetőségeit, a gyanúsított vagy vádlott állampolgárságát vagy lakóhelyét, a gyanúsított vagy vádlott jelentős érdekeit, a sértettek és tanúk jelentős érdekeit, a bizonyítékok elfogadhatóságát vagy az esetlegesen előforduló késedelmeket.

| (9) | Amikor az illetékes hatóságok arra törekszenek, hogy konszenzusra jussanak valamely olyan tényleges megoldásról, amelynek célja a két vagy több tagállamban párhuzamosan folytatott eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése, tekintettel kell lenniük arra, hogy minden eset egyedi, figyelembe kell venniük annak minden tényezőjét és jellemzőjét. |
| --- | --- |

(9)

Amikor az illetékes hatóságok arra törekszenek, hogy konszenzusra jussanak valamely olyan tényleges megoldásról, amelynek célja a két vagy több tagállamban párhuzamosan folytatott eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése, tekintettel kell lenniük arra, hogy minden eset egyedi, figyelembe kell venniük annak minden tényezőjét és jellemzőjét.

Módosítás 5

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

16 preambulumbekezdés

| (16) | Ez a kerethatározat nem vezethet szükségtelen bürokráciához azokban az esetekben, ha a kezelt problémákra megfelelőbb megoldási lehetőségek állnának rendelkezésre. Ezért azokban az esetekben, amikor rugalmasabb eszközök vagy szabályok léteznek a tagállamok között, azoknak kell elsőbbséget élvezniük ezzel a kerethatározattal szemben. |
| --- | --- |

(16)

Ez a kerethatározat nem vezethet szükségtelen bürokráciához azokban az esetekben, ha a kezelt problémákra megfelelőbb megoldási lehetőségek állnának rendelkezésre. Ezért azokban az esetekben, amikor rugalmasabb eszközök vagy szabályok léteznek a tagállamok között, azoknak kell elsőbbséget élvezniük ezzel a kerethatározattal szemben.

| (16) | Ez a kerethatározat nem vezethet szükségtelen bürokráciához azokban az esetekben, ha a kezelt problémákra megfelelőbb megoldási lehetőségek állnának rendelkezésre. Ezért azokban az esetekben, amikor léteznek rugalmasabb eszközök vagy szabályok a tagállamok között, azoknak e kerethatározattal szemben elsőbbséget kell élvezniük, feltéve, hogy nem csökkentik a gyanúsított vagy a vádlott személy számára nyújtott védelmet
  . |
| --- | --- |

(16)

Ez a kerethatározat nem vezethet szükségtelen bürokráciához azokban az esetekben, ha a kezelt problémákra megfelelőbb megoldási lehetőségek állnának rendelkezésre. Ezért azokban az esetekben, amikor léteznek rugalmasabb eszközök vagy szabályok a tagállamok között, azoknak e kerethatározattal szemben elsőbbséget kell élvezniük, feltéve, hogy nem csökkentik a gyanúsított vagy a vádlott személy számára nyújtott védelmet
  .

Módosítás 6

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

18 preambulumbekezdés

| (18) | Az e kerethatározat alapján i továbbított személyes adatok feldolgozása során alkalmazni kell a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27 -i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatot. |
| --- | --- |

(18)

Az e kerethatározat alapján i továbbított személyes adatok feldolgozása során alkalmazni kell a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27 -i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatot.

| (18) | Az e kerethatározat alapján továbbított személyes adatok feldolgozása során alkalmazni kell a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27 -i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatot.
  Az ún. faji vagy etnikai származással, vallással vagy meggyőződéssel, illetve a szexuális beállítottsággal kapcsolatos információk továbbítása kifejezetten tilos, kivéve, ha ez szigorúan szükséges a joghatóságok összeütközésének megelőzése és megoldása érdekében, a jelen kerethatározat alkalmazása során. |
| --- | --- |

(18)

Az e kerethatározat alapján továbbított személyes adatok feldolgozása során alkalmazni kell a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27 -i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatot.
  Az ún. faji vagy etnikai származással, vallással vagy meggyőződéssel, illetve a szexuális beállítottsággal kapcsolatos információk továbbítása kifejezetten tilos, kivéve, ha ez szigorúan szükséges a joghatóságok összeütközésének megelőzése és megoldása érdekében, a jelen kerethatározat alkalmazása során.

Módosítás 7

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

20 preambulumbekezdés

| (20) | Ez a kerethatározat tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke által elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában kifejezésre juttatott alapvető jogokat és elveket, |
| --- | --- |

(20)

Ez a kerethatározat tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke által elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában kifejezésre juttatott alapvető jogokat és elveket,

| (20) | Ez a kerethatározat tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke által elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában kifejezésre juttatott alapvető jogokat és elveket
  , különös tekintettel annak 50. cikkére, |
| --- | --- |

(20)

Ez a kerethatározat tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke által elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartájában kifejezésre juttatott alapvető jogokat és elveket
  , különös tekintettel annak 50. cikkére,

Módosítás 8

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | „illetékes hatóság”: az
  az
  igazságügyi hatóság
  vagy más hatóság
  , amely tagállamának jogszabályai szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az ezen kerethatározat 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott cselekmények elvégzésére; |
| --- | --- |

b)

„illetékes hatóság”: az
  az
  igazságügyi hatóság
  vagy más hatóság
  , amely tagállamának jogszabályai szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az ezen kerethatározat 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott cselekmények elvégzésére;

| b) | „illetékes hatóság”: az
  a bíró, nyomozási bíró vagy ügyész vagy más
  igazságügyi hatóság, amely tagállamának jogszabályai szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az ezen kerethatározat 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott cselekmények elvégzésére; |
| --- | --- |

b)

„illetékes hatóság”: az
  a bíró, nyomozási bíró vagy ügyész vagy más
  igazságügyi hatóság, amely tagállamának jogszabályai szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkezik az ezen kerethatározat 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott cselekmények elvégzésére;

Módosítás 9

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

5 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Az Eurojust-határozattal összhangban a megkereső hatóság ugyanakkor az Eurojustot is tájékoztatja.

Módosítás 10

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

6 cikk – 1 bekezdés

(1)   A megkeresett hatóság a megkereső hatóság által megjelölt valamely ésszerű határidőn belül, vagy – ha nem jelöltek meg határidőt –
  indokolatlan késedelem nélkül
  válaszol az 5. cikk (1) bekezdése szerint megküldött kérelemre, és tájékoztatja a megkereső hatóságot arról, hogy tagállamában folyik-e párhuzamosan eljárás. Abban az esetben, ha a megkereső hatóság arról tájékoztatta a megkeresett hatóságot, hogy a gyanúsított vagy vádlott előzetes letartóztatásban vagy őrizetben van, ez utóbbi hatóságnak sürgős esetként kell kezelnie a megkeresést.

(1)   A megkeresett hatóság a megkereső hatóság által megjelölt valamely ésszerű határidőn belül, vagy – ha nem jelöltek meg határidőt –
  30 napon belül
  válaszol az 5. cikk (1) bekezdése szerint megküldött kérelemre, és tájékoztatja a megkereső hatóságot arról, hogy tagállamában folyik-e párhuzamosan eljárás. Abban az esetben, ha a megkereső hatóság arról tájékoztatta a megkeresett hatóságot, hogy a gyanúsított vagy vádlott személy előzetes letartóztatásban vagy őrizetben van, ez utóbbi hatóságnak sürgős esetként kell kezelnie a megkeresést.

Módosítás 11

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

8 cikk – 1 bekezdés – c pont

| c) | a gyanúsított vagy vádlott, valamint adott esetben a sértettek
  személyazonosító adatai
  ; |
| --- | --- |

c)

a gyanúsított vagy vádlott, valamint adott esetben a sértettek
  személyazonosító adatai
  ;

| c) | a gyanúsított vagy vádlott személy, valamint adott esetben a sértettek
  neve, állampolgársága, születési ideje és címe, valamint egyéb adatai, amennyiben felmerül annak a gyanúja, hogy a gyanúsított vagy vádlott személy személyazonossága hamis
  ; |
| --- | --- |

c)

a gyanúsított vagy vádlott személy, valamint adott esetben a sértettek
  neve, állampolgársága, születési ideje és címe, valamint egyéb adatai, amennyiben felmerül annak a gyanúja, hogy a gyanúsított vagy vádlott személy személyazonossága hamis
  ;

Módosítás 12

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

10 cikk – 1 bekezdés

(1)   Ha megállapítást nyer, hogy párhuzamos eljárások vannak folyamatban, az érintett tagállamok illetékes hatóságai közvetlen konzultációt kezdenek egymással annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak valamely olyan tényleges megoldásról, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése, és amely adott esetben a büntetőeljárások egy tagállamba való összevonását eredményezheti.

(1)   Ha megállapítást nyer, hogy párhuzamos eljárások vannak folyamatban, az érintett tagállamok illetékes hatóságai
  indokolatlan késedelem nélkül
  közvetlen konzultációt kezdenek egymással annak érdekében, hogy konszenzusra jussanak valamely olyan tényleges megoldásról, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek elkerülése, és amely adott esetben a büntetőeljárások egy tagállamba való összevonását eredményezheti.
  Amennyiben a gyanúsított vagy vádlott személyt ideiglenesen fogva tartják vagy őrizetbe vették, a közvetlen konzultációnak arra kell irányulnia, hogy az illetékes hatóságok sürgősen konszenzusra jussanak.

Módosítás 13

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

11. cikk

A tagállamok illetékes hatóságai a 10. cikknek megfelelően valamely ügyben konszenzus elérése céljából kezdeményezett közvetlen konzultáció során az ügy valamennyi elemét és jellemzőjét,
  továbbá az általuk lényegesnek ítélt valamennyi tényezőt
  figyelembe veszik.

A tagállamok illetékes hatóságai a 10. cikknek megfelelően valamely ügyben konszenzus elérése céljából kezdeményezett közvetlen konzultáció során az ügy valamennyi elemét és jellemzőjét figyelembe veszik,
  valamint olyan tényezőket, mint
  :

| — | az a hely, ahol a bűncselekmény legnagyobb részét elkövették
  , |
| --- | --- |

—

az a hely, ahol a bűncselekmény legnagyobb részét elkövették
  ,

| — | az a hely, ahol a kár vagy veszteség legnagyobb része keletkezett, |
| --- | --- |

—

az a hely, ahol a kár vagy veszteség legnagyobb része keletkezett,

| — | a gyanúsított vagy vádlott személy tartózkodási helye, valamint a másik joghatóság számára történő átadásának vagy kiadatásának lehetőségei, |
| --- | --- |

—

a gyanúsított vagy vádlott személy tartózkodási helye, valamint a másik joghatóság számára történő átadásának vagy kiadatásának lehetőségei,

| — | a gyanúsított vagy vádlott személy állampolgársága vagy lakóhelye, |
| --- | --- |

—

a gyanúsított vagy vádlott személy állampolgársága vagy lakóhelye,

| — | a gyanúsított vagy vádlott személy jelentős érdekei, |
| --- | --- |

—

a gyanúsított vagy vádlott személy jelentős érdekei,

| — | az áldozatok és tanúk jelentős érdekei, |
| --- | --- |

—

az áldozatok és tanúk jelentős érdekei,

| — | a bizonyítékok elfogadhatósága, vagy |
| --- | --- |

—

a bizonyítékok elfogadhatósága, vagy

| — | az esetlegesen előforduló késedelmek. |
| --- | --- |

—

az esetlegesen előforduló késedelmek.

Módosítás 14

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

11 a cikk (új)

11a. cikk

Eljárási garanciák

A hivatalosan megvádolt személynek a tárgyalási szakaszban joga van:

| — | értesítést kapni a tagállamok hatóságai közötti, valamint a tagállamok hatóságai és az Eurojust közötti információcseréről és konzultációkról, továbbá az e kerethatározat szerint választott megoldásokról vagy a megegyezés elmaradásáról, beleértve a résztvevőket, a tartalmat és az okokat; |
| --- | --- |

—

értesítést kapni a tagállamok hatóságai közötti, valamint a tagállamok hatóságai és az Eurojust közötti információcseréről és konzultációkról, továbbá az e kerethatározat szerint választott megoldásokról vagy a megegyezés elmaradásáról, beleértve a résztvevőket, a tartalmat és az okokat;

| — | a döntést megelőzően kifogással élni a legalkalmasabb joghatóság kérdésében; |
| --- | --- |

—

a döntést megelőzően kifogással élni a legalkalmasabb joghatóság kérdésében;

| — | fellebbezni a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban hozott határozat ellen vagy – a megegyezés elmaradása esetében annak felülvizsgáltatása céljából. |
| --- | --- |

—

fellebbezni a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban hozott határozat ellen vagy – a megegyezés elmaradása esetében annak felülvizsgáltatása céljából.

A tagállamok biztosítják, hogy a megfelelő fordítás, tolmácsolás és jogsegély rendelkezésre álljon.

Módosítás 15

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

11 b cikk (új)

11b. cikk

Alapjogok

A 10. cikk (1) bekezdése alapján elért bármely konszenzust a tisztesség, függetlenség és objektivitás talaján, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében elismert és az Európai Unió Alapjogi Chartája és az Emberi Jogok Európai Egyezménye által tükrözött elvek alkalmazásával kell kialakítani a gyanúsított vagy vádlott személy emberi jogai védelmének biztosítása érdekében.

Módosítás 16

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

12 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A nemzeti hatóságok a nemzeti eljárás bármely szakaszában tanácsért fordulhatnak az Eurojusthoz, és az Eurojusthoz utalhatnak olyan konkrét eseteket, amelyek felvetik a legalkalmasabb joghatóság kérdését.

Módosítás 17

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

12 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Amennyiben a tagállamok úgy határoznak, hogy nem veszik figyelembe az Eurojust véleményét, döntésükről az Eurojust-határozat 7. cikkének megfelelően írásban tájékozatják az Eurojustot.

Módosítás 18

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

15 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

(1)   Ha más jogi eszközök vagy egyezmények lehetővé teszik e kerethatározat céljainak kiterjesztését, vagy segítik azon eljárások egyszerűsítését vagy könnyítését, amelyek szerint a nemzeti hatóságok információt cserélnek egymással a folyamatban lévő büntetőeljárásaikról, közvetlen konzultációkat kezdenek, valamint megpróbálnak konszenzusra jutni bármilyen tényleges megoldásról, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek az elkerülése, akkor a tagállamok:

(1)   Ha más jogi eszközök vagy egyezmények lehetővé teszik e kerethatározat céljainak kiterjesztését, vagy segítik azon eljárások egyszerűsítését vagy könnyítését, amelyek szerint a nemzeti hatóságok információt cserélnek egymással a folyamatban lévő büntetőeljárásaikról, közvetlen konzultációkat kezdenek, valamint megpróbálnak konszenzusra jutni bármilyen tényleges megoldásról, amelynek célja a párhuzamos eljárások hátrányos következményeinek elkerülése,
  és feltéve, hogy nem csökkentik a gyanúsított vagy vádlott személy számára nyújtott védelmet,
  a tagállamok:

Módosítás 19

A Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Svéd Királyság kezdeményezése

15 a cikk (új)

15a. cikk

Éves jelentésbe foglalás

Az Eurojust éves jelentésének ki kell terjednie az Eurojusthoz utalt olyan ügyekre, amelyekben nem sikerült konszenzusra jutni.

---