# Den Europæiske Unions C 247/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.247.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 247 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang14. september 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.247.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 247

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang14. september 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 247/01 | Euroens vekselkurs | 1 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2010/C 247/02 | Resumé af oplysninger meddelt af medlemsstaterne om statsstøtte ydet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 736/2008 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 247/01

Euroens vekselkurs

1

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2010/C 247/02

Resumé af oplysninger meddelt af medlemsstaterne om statsstøtte ydet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 736/2008 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer (
  1
  )

1

2

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 247/03 | Indkaldelse af forslag i henhold til 2011-arbejdsprogrammet for det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration | 4 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 247/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5973 — CVC/Charden International) (
  1
  ) | 5 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 247/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 6 |
| 2010/C 247/06 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 12 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2010/C 247/03

Indkaldelse af forslag i henhold til 2011-arbejdsprogrammet for det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

4

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 247/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5973 — CVC/Charden International) (
  1
  )

1

5

ANDET

Europa-Kommissionen

2010/C 247/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

6

2010/C 247/06

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

12

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 247/07 | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

2010/C 247/07

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/1

---

Euroens vekselkurs (1)

13. september 2010

2010/C 247/01

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2801 |
| JPY | japanske yen | 107,69 |
| DKK | danske kroner | 7,4466 |
| GBP | pund sterling | 0,83120 |
| SEK | svenske kroner | 9,1840 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2991 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,8520 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,672 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 283,76 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7088 |
| PLN | polske zloty | 3,9383 |
| RON | rumænske leu | 4,2608 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9164 |
| AUD | australske dollar | 1,3732 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3185 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,9432 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7490 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7138 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 486,28 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,1491 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,6558 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2850 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 435,39 |
| MYR | malaysiske ringgit | 3,9709 |
| PHP | filippinske pesos | 56,512 |
| RUB | russiske rubler | 39,3325 |
| THB | thailandske bath | 39,357 |
| BRL | brasilianske real | 2,1971 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,4646 |
| INR | indiske rupee | 59,3950 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2801

JPY

japanske yen

107,69

DKK

danske kroner

7,4466

GBP

pund sterling

0,83120

SEK

svenske kroner

9,1840

CHF

schweiziske franc

1,2991

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,8520

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,672

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

283,76

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7088

PLN

polske zloty

3,9383

RON

rumænske leu

4,2608

TRY

tyrkiske lira

1,9164

AUD

australske dollar

1,3732

CAD

canadiske dollar

1,3185

HKD

hongkongske dollar

9,9432

NZD

newzealandske dollar

1,7490

SGD

singaporeanske dollar

1,7138

KRW

sydkoreanske won

1 486,28

ZAR

sydafrikanske rand

9,1491

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,6558

HRK

kroatiske kuna

7,2850

IDR

indonesiske rupiah

11 435,39

MYR

malaysiske ringgit

3,9709

PHP

filippinske pesos

56,512

RUB

russiske rubler

39,3325

THB

thailandske bath

39,357

BRL

brasilianske real

2,1971

MXN

mexicanske pesos

16,4646

INR

indiske rupee

59,3950

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/2

---

Resumé af oplysninger meddelt af medlemsstaterne om statsstøtte ydet i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 736/2008 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer

(EØS-relevant tekst)

2010/C 247/02

Støtte nr.: XF 5/10

Medlemsstat: Slovakiet

Støtteydende region/myndighed: NUTS 1 – všetky regióny v rámci Slovenskej republiky, t.j. Bratislavský kraj, Západné Slovensko, Stredné Slovensko a Východné Slovensko.

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støtte: Schéma štátnej pomoci na zabezpečenie mimoprodukčných funkcií rybníkov a malých vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb

Retsgrundlag:

| — | Artikel 12 i Kommissionens forordning (EF) nr. 736/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer (i det følgende benævnt »Kommissionens forordning«) |
| --- | --- |

—

Artikel 12 i Kommissionens forordning (EF) nr. 736/2008 af 22. juli 2008 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer (i det følgende benævnt »Kommissionens forordning«)

| — | Artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 498/2007 af 26. marts 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 om Den Europæiske Fiskerifond |
| --- | --- |

—

Artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 498/2007 af 26. marts 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 om Den Europæiske Fiskerifond

| — | Artikel 28 og 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (EUT L 223 af 15.8.2006) (i det følgende benævnt »Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006«) |
| --- | --- |

—

Artikel 28 og 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (EUT L 223 af 15.8.2006) (i det følgende benævnt »Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006«)

| — | § 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (i det følgende benævnt »nariadenie vlády SR«). |
| --- | --- |

—

§ 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (i det følgende benævnt »nariadenie vlády SR«).

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning), EUT L 214 af 9.8.2008 |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (Generel gruppefritagelsesforordning), EUT L 214 af 9.8.2008

| — | zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (»zákon o štátnej pomoci«). |
| --- | --- |

—

zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (»zákon o štátnej pomoci«).

Forventede årlige udgifter under ordningen eller ydet ad hoc-støtte: Det planlagte årlige støttebeløb for 2010: 200 000 EUR

Det samlede budgetoverslag til ydelse af støtte pr. år fra og med 2010: 200 000 EUR

Det samlede budgetoverslag til ydelse af støtte for perioden 2010-2013: 800 000 EUR

Maksimal støtteintensitet:

| H.1. | Støtten beregnes i satser på op til






  a) | 500 EUR/ha |
| --- | --- | --- |

H.1.

Støtten beregnes i satser på op til

a)

500 EUR/ha

| b) | 2 100 EUR/ha |
| --- | --- |

b)

2 100 EUR/ha

| c) | 2 500 EUR/ha |
| --- | --- |

c)

2 500 EUR/ha

Støtten beregnes ved at gange arealet af det i certifikatet anførte fiskeopdrætsanlæg med den i kapitel H.1 anførte sats, såfremt anlæggets areal er på mindst 1 ha.

| H.2. | Støtten kan ydes opdrætteren i fem på hinanden følgende år i det respektive kalenderår. |
| --- | --- |

H.2.

Støtten kan ydes opdrætteren i fem på hinanden følgende år i det respektive kalenderår.

| H.3. | Betalingsorganet beregner støttebeløbet i overensstemmelse med artikel 31, stk. 10, i loven »nariadenie vlády SR«. |
| --- | --- |

H.3.

Betalingsorganet beregner støttebeløbet i overensstemmelse med artikel 31, stk. 10, i loven »nariadenie vlády SR«.

Ikrafttrædelsesdato: februar 2010

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: indtil den 31. december 2013

Målet med støtten: Målet med støtten er at yde kompensation for anvendelse af akvakulturproduktionsmetoder, som bidrager til at beskytte og forbedre miljøet og bevare naturen.

Anfør, hvilken eller hvilke artikler der anvendes (artikel 8-24): Artikel 12 i Kommissionens forordning

Aktivitet: Fremstilling, forarbejdning og afsætning af fiskevarer.

Afdeling A — Landbrug, skovbrug og fiskeri (sektor ifølge NACE Rev. 2).

Sektor

Division 03 — Fiskeri og akvakultur

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse: Støttetildelende myndighed:

Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Dobrovičova ul. 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tlf. +421 259266111

Websted, hvor støtteordningens fulde ordlyd og kriterierne og betingelserne for tildeling af ad hoc-støtte uden en støtteordning kan findes: http://www.land.gov.sk/sk/index.php?navID=161&id=2059

Begrundelse: Det operationelle program »Rybné hospodárstvo SR 2007 – 2013« omfatter en foranstaltning til forbedring af opdrætsbetingelserne og miljøet gennem opmudring. Støtte, der ydes under statsstøtteordningen, supplerer støtten til ovennævnte formål, som består i gennemførelsen af foranstaltninger til forbedring af vandmiljøet (dræning af vandhuller efterfulgt af opmudring — delvis kompensation for tabt indkomst og øgede omkostninger).

Det operationelle program »Rybné hospodárstvo SR 2007 – 2013« omfatter ikke aktioner eller foranstaltninger, hvortil der ydes støtte under denne statsstøtteordning, og giver ikke mulighed for dobbeltfinansiering fra to forskellige kilder. Støtteansøgerne skal i øvrigt afgive erklæring på, at de ikke modtager støtte til den samme foranstaltning fra EU-udviklingsprogrammer eller fra andre offentlige finansieringskilder. Overtræder støttemodtageren denne bestemmelse, kan det betragtes som bidragssvig ifølge artikel 225 i lov nr. 300/2005 (straffeloven), som ændret.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/4

---

Indkaldelse af forslag i henhold til 2011-arbejdsprogrammet for det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

2010/C 247/03

Det meddeles herved, at der indkaldes forslag i henhold til 2011-arbejdsprogrammet for særprogrammet Samarbejde under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013).

Der indkaldes forslag som anført nedenfor. Indsendelsesfrist og budgetramme oplyses i selve indkaldelsen, der offentliggøres på Europa-Kommissionens websted herom.

Særprogrammet »Samarbejde«:

| 7. | Transport |
| --- | --- |

7.

Transport

FP7-SST-CIVITAS-2011-MOVE

Denne forslagsindkaldelse henhører under det arbejdsprogram, Kommissionen vedtog ved afgørelse K(2010) 4900 af 19. juli 2010.

Nærmere oplysninger om indkaldelsen og arbejdsprogrammet samt vejledning for ansøgere om indsendelse af forslag kan fås via Europa-Kommissionens websted herom.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/5

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5973 — CVC/Charden International)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 247/04

| 1. | Den 7. september 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (»CVC«, Luxembourg) via CVC Fund V og CVC Tandem Fund gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over hele Charden International B.V. (»Charden«, Nederlandene), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 7. september 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (»CVC«, Luxembourg) via CVC Fund V og CVC Tandem Fund gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over hele Charden International B.V. (»Charden«, Nederlandene), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | CVC: rådgivnings- og investeringsselskab, som deltager i og finansierer andre virksomheder, primært i Europa, Nordamerika og Asien, og |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

CVC: rådgivnings- og investeringsselskab, som deltager i og finansierer andre virksomheder, primært i Europa, Nordamerika og Asien, og

| — | Charden: overordnet moderselskab i Autobar Group, som primært i Europa beskæftiger sig med levering, installation og drift af salgsautomater og drikkesystemer samt produkter hertil. |
| --- | --- |

—

Charden: overordnet moderselskab i Autobar Group, som primært i Europa beskæftiger sig med levering, installation og drift af salgsautomater og drikkesystemer samt produkter hertil.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5973 — CVC/Charden International sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5973 — CVC/Charden International sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/6

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 247/05

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»GÖNCI KAJSZIBARACK«

EF-Nr.: HU-PGI-0005-0388-21.10.2004

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé tjener udelukkende til orientering. Yderligere oplysninger, særlig vedrørende producenterne af produkter omfattet af BOB eller BGB, findes i den fuldstændige varespecifikation, som kan fås ved henvendelse til de nationale myndigheder eller Europa-Kommissionen.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Departementet for analyse af fødekæden under ministeriet for landbrug og udvikling af landdistrikter (FVM Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adresse: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Navn:

Departementet for analyse af fødekæden under ministeriet for landbrug og udvikling af landdistrikter (FVM Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adresse:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tlf.

+36 13014419

Fax

+36 13014808

E-mail:

Eniko.Zobor@fvm.gov.hu

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet (indkøbs- og salgskooperativ for frugtproducenterne i Abaúj — Gönc) |
| --- | --- |
| Adresse: | Gönc |
| Károlyi Gáspár út 31/A |
| 3895 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Navn:

Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet (indkøbs- og salgskooperativ for frugtproducenterne i Abaúj — Gönc)

Adresse:

Gönc

Károlyi Gáspár út 31/A

3895

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tlf.

+36 46388610

Fax

+36 46388702

E-mail:

mzg.hollar@primposta.hu

Sammensætning

Producenter/forarbejdningsvirksomheder ( X ) andet ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 1.6 — | Frugt, grøntsager og kornprodukter |
| --- | --- |

Kategori 1.6 —

Frugt, grøntsager og kornprodukter

4.   Varespecifikation:

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Gönci kajszibarack«

4.2.   Beskrivelse:

Den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Gönci kajszibarack« kan anvendes til følgende sorter af arten Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, valamint Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás, Pannónia.

Gönc-abrikosens enestående karakter og dens nationale og internationale ry skyldes en kombination af gunstige klimatiske forhold, traditionelle havebrugs- og frugtdyrkningsmetoder samt en streng fastholdelse af produktions-, høst-, oplagrings- og transportteknologier.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Gönci kajszibarack« må kun anvendes til abrikossorter, der svarer til nedenstående karakteristika, og som — med hensyn til de individuelle sorter — besidder de ydre og indre kvaliteter, der er nævnt nedenfor.

GÖNCI MAGYAR KAJSZI

| Form | : | Kugleformet |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Mellemstor, mindste diameter 40 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Stærk orange; stærk rød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Gyldengul, trævlet, saftig og blød efter modning |
| Smag, indhold af syre | : | Sød og syrlig, aromatisk |

Form

:

Kugleformet

Størrelse

:

Mellemstor, mindste diameter 40 mm

Frugtskrællens farve

:

Stærk orange; stærk rød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Gyldengul, trævlet, saftig og blød efter modning

Smag, indhold af syre

:

Sød og syrlig, aromatisk

MAGYAR KAJSZI C.235

| Form | : | Kugleformet |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Mellemstor, mindste diameter 40 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Stærk orange |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Gul, trævlet, mellemhård |
| Smag, indhold af syre | : | Sød og syrlig, aromatisk |

Form

:

Kugleformet

Størrelse

:

Mellemstor, mindste diameter 40 mm

Frugtskrællens farve

:

Stærk orange

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Gul, trævlet, mellemhård

Smag, indhold af syre

:

Sød og syrlig, aromatisk

MANDULAKAJSZI

| Form | : | Oval, mandelformet, markant flad fra siden |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Stor, mindste diameter 50 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Klar orange, karminrød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Klar orange, mellemhård, fast, saftig |
| Smag, indhold af syre | : | Sød og syrlig, krydret aroma |

Form

:

Oval, mandelformet, markant flad fra siden

Størrelse

:

Stor, mindste diameter 50 mm

Frugtskrællens farve

:

Klar orange, karminrød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Klar orange, mellemhård, fast, saftig

Smag, indhold af syre

:

Sød og syrlig, krydret aroma

BERGERON

| Form | : | Lettere langstrakt, kegleform, ægformet |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Mellemstor, mindste diameter 40 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Orange, karminrød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Stærk orange, trævlet, hård |
| Smag, indhold af syre | : | Syreindholdet højere end gennemsnittet (1,4 %) |

Form

:

Lettere langstrakt, kegleform, ægformet

Størrelse

:

Mellemstor, mindste diameter 40 mm

Frugtskrællens farve

:

Orange, karminrød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Stærk orange, trævlet, hård

Smag, indhold af syre

:

Syreindholdet højere end gennemsnittet (1,4 %)

PANNÓNIA

| Form | : | Regelmæssig eller lettere ægformet |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Mellemstor, mindste diameter 40 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Let orange, lyserød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Let orange, trævlet, hård |
| Smag, indhold af syre | : | Syrlig, aromatisk |

Form

:

Regelmæssig eller lettere ægformet

Størrelse

:

Mellemstor, mindste diameter 40 mm

Frugtskrællens farve

:

Let orange, lyserød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Let orange, trævlet, hård

Smag, indhold af syre

:

Syrlig, aromatisk

CEGLÉDI PIROSKA

| Form | : | Kugleformet |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Mellemstor, mindste diameter 40 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Orange, stærk rød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Orange, hård |
| Smag, indhold af syre | : | Sød og syrlig |

Form

:

Kugleformet

Størrelse

:

Mellemstor, mindste diameter 40 mm

Frugtskrællens farve

:

Orange, stærk rød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Orange, hård

Smag, indhold af syre

:

Sød og syrlig

CEGLÉDI BÍBORKAJSZI

| Form | : | Bred, kegleform, ægformet; lettere flad fra siden |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Mellemstor, mindste diameter 40 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Mørk orange; mørk højrød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Mørk orange, saftig |
| Smag, indhold af syre | : | Sød, aromatisk |

Form

:

Bred, kegleform, ægformet; lettere flad fra siden

Størrelse

:

Mellemstor, mindste diameter 40 mm

Frugtskrællens farve

:

Mørk orange; mørk højrød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Mørk orange, saftig

Smag, indhold af syre

:

Sød, aromatisk

CEGLÉDI ARANY

| Form | : | Kugleformet |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Stor, mindste diameter 50 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Gyldengul, højrød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Orange, hård, saftig |
| Smag, indhold af syre | : | Sød og syrlig |

Form

:

Kugleformet

Størrelse

:

Stor, mindste diameter 50 mm

Frugtskrællens farve

:

Gyldengul, højrød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Orange, hård, saftig

Smag, indhold af syre

:

Sød og syrlig

CEGLÉDI ÓRIÁS

| Form | : | Lettere aflang, ægformet; lettere flad fra siden |
| --- | --- | --- |
| Størrelse | : | Stor, mindste diameter 50 mm |
| Frugtskrællens farve | : | Klar orange; stærk rød på solsiden |
| Frugtkødets farve og kvalitet | : | Orange, moderat saftig, blød |
| Smag, indhold af syre | : | Sød og syrlig, aromatisk |

Form

:

Lettere aflang, ægformet; lettere flad fra siden

Størrelse

:

Stor, mindste diameter 50 mm

Frugtskrællens farve

:

Klar orange; stærk rød på solsiden

Frugtkødets farve og kvalitet

:

Orange, moderat saftig, blød

Smag, indhold af syre

:

Sød og syrlig, aromatisk

4.3.   Geografisk område:

Betegnelsen for den geografiske oprindelse må kun anvendes på abrikoser, der stammer fra (er dyrket i) de lokaliteter, der tilhører fire nærmere angivne underregioner i amtet Borsod-Abaúj-Zemplén.

| | Underregionen Abaúj-Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta; |
| --- | --- |

Underregionen Abaúj-Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta;

| | Underregionen Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs; |
| --- | --- |

Underregionen Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs;

| | Underregionen Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya; |
| --- | --- |

Underregionen Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya;

| | Underregionen Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó. |
| --- | --- |

Underregionen Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Kvalitetskontrolsystemet for den samlede produktions- og håndteringsproces garanterer identifikation og sporbarhed samt slutkontrol og produktsikkerhed, idet producenterne anbringer den håndplukkede frugt i plastik- eller trækasser, hvorpå frugtens oprindelse er specifikt angivet (med navn) på en seddel, ledsaget af et identifikationsnummer på bunden af kasserne.

For at dokumentere produktionen skal producenterne i overensstemmelse med den gældende lovgivning føre en journal vedrørende oprindelsesbeskyttelse. I journalen registreres:

| — | navn på og identifikation af producenten |
| --- | --- |

—

navn på og identifikation af producenten

| — | produktionssted, matrikelnummer, identifikationskode for sort/mark, antal træer, der allerede bærer frugt, og antal træer, der endnu ikke bærer frugt |
| --- | --- |

—

produktionssted, matrikelnummer, identifikationskode for sort/mark, antal træer, der allerede bærer frugt, og antal træer, der endnu ikke bærer frugt

| — | sortens navn og oprindelse (understøttet af et oprindelsescertifikat for det unge træ) |
| --- | --- |

—

sortens navn og oprindelse (understøttet af et oprindelsescertifikat for det unge træ)

| — | identifikationsnummeret i sprøjteregisteret |
| --- | --- |

—

identifikationsnummeret i sprøjteregisteret

| — | identifikationsnummeret i høstregisteret, høstdato, mængden af frugt i det givne år opdelt pr. sort/mark. |
| --- | --- |

—

identifikationsnummeret i høstregisteret, høstdato, mængden af frugt i det givne år opdelt pr. sort/mark.

Sprøjteregisteret er et register, der føres i overensstemmelse med lovgivningen, og hvori følgende angives:

| — | kemiske stoffer, der er anvendt under produktionen |
| --- | --- |

—

kemiske stoffer, der er anvendt under produktionen

| — | mængden af kemiske stoffer, der er anvendt (fordelt efter anvendelsesdato) |
| --- | --- |

—

mængden af kemiske stoffer, der er anvendt (fordelt efter anvendelsesdato)

| — | navn og dato for de anvendte plantesundhedsprocedurer osv. |
| --- | --- |

—

navn og dato for de anvendte plantesundhedsprocedurer osv.

Høstregisteret er et register, der føres under høsten, og hvori angives antallet af produktionstræer pr. sort/mark, høstdatoen og de daglige høstede mængder.

4.5.   Produktionsmetode:

Kriterier og krav vedrørende dyrkning (og pasning)

Frugttræsplantagerne i det givne produktionsområde skal være beliggende på solbeskinnede marker i højtliggende områder (150-300 m), på jord af en god kvalitet, som i overensstemmelse med jordanalyser har et passende kalkindhold og et tilstrækkeligt indhold af næringsstoffer.

Høst

Høsten starter i midten af juni og slutter i slutningen af august. For så vidt angår kravene til transport og oplagring (holdbarhed) er det vigtigt, at høsten sker gradvis, hvilket bl.a. kan opnås ved en omhyggelig planlagt placering af plantagerne. I betragtning af de forskellige modningstider for sorterne og markerne kan hver mark høstes i gennemsnitlig tre faser for at sikre, at frugten høstes på det korrekte modningsstadium (tidlig høst, hovedhøst, sen høst). Frugten plukkes i hånden, hvilket muliggøres ved den omhyggelige formgivning af de unge træer og trætoppene.

Opbevaring

Når oplagringsrummene er fyldt med de leverede kasser, nedkøles frugten inden for nogle få timer til ca. 4 °C (opbevaringstemperatur). Den hurtige nedkøling efterfølges af håndtering, dvs. sortering af frugten efter størrelse og farve, hvilket normalt sker manuelt, sjældent med maskiner. Efter sortering og endelig emballering placeres frugtkasserne i op til 30 dage i et lagerrum, der er nedkølet til 4-6 °C, afhængig af leverancerne.

Sortering og emballering

Sortering efter størrelse sker ved hjælp af en manuel sorteringsplade. Frugtens størrelse bestemmes som den længste diameter målt langs længdeaksen som angivet i forordning Nr. 851/2000/EF og de ændrede udgaver heraf; emballering og præsentation sker i overensstemmelse med samme bestemmelser.

Gönc-abrikosen er følsom over for mekanisk beskadigelse, således at hvis den transporteres uemballeret, kan det have så stor indflydelse på dens organoleptiske, fysiske og kemiske egenskaber, at det bliver umuligt at emballere den senere. For at sikre produktkvaliteten og — eftersom det ikke er et forarbejdet landbrugsprodukt — for at garantere oprindelsesstedet, sporbarheden og kontrollen bør emballeringen ske inden for det specificerede geografiske område.

4.6.   Tilknytning:

Gönc-abrikosen er et typisk produkt i Ungarns nordligste frugtdyrkningsregioner, hvor den produceres på bakkeskråninger, terrasser og plateauer i området Hegyalja langs floden Hernád, Szerencs og Cserehát, 150-300 m over havet.

Den ungarske gruppe af sorter (sorttype), som må have begyndt at udvikle sig for ca. 300-350 år siden, er blevet produceret og produceres stadig næsten udelukkende i denne region.

De særlige karakteristika ved produktet og dets dyrkning i Gönc-regionen kan sammenfattes således:

| — | Abrikoser, som produceres her, modnes senere (gennemsnitlig 6-10 dage) end abrikoser af samme sort, der produceres i regionen Kecskemét, hvilket muliggør en forlængelse af forbrugs- og forarbejdningssæson. |
| --- | --- |

—

Abrikoser, som produceres her, modnes senere (gennemsnitlig 6-10 dage) end abrikoser af samme sort, der produceres i regionen Kecskemét, hvilket muliggør en forlængelse af forbrugs- og forarbejdningssæson.

| — | Det køligere mesoklima — som bevirker den senere modning — har en gunstig indvirkning på abrikosernes forbrugskvalitet: de forfriskende syrer og smagsstoffer nedbrydes langsommere under modningen, og de »brænder ikke ud«. »Kvaliteten af de abrikoser, der produceres omkring Gönc, er fremragende. De modnes senere her ... og modningsperioden forlænges yderligere som følge af de forskelligartede skråninger.« (Brózik, Jenser et al. 1970). |
| --- | --- |

—

Det køligere mesoklima — som bevirker den senere modning — har en gunstig indvirkning på abrikosernes forbrugskvalitet: de forfriskende syrer og smagsstoffer nedbrydes langsommere under modningen, og de »brænder ikke ud«. »Kvaliteten af de abrikoser, der produceres omkring Gönc, er fremragende. De modnes senere her ... og modningsperioden forlænges yderligere som følge af de forskelligartede skråninger.« (Brózik, Jenser et al. 1970).

| — | Denne region har de mest ensartede kolde vintre i Ungarn, og foråret kommer her på det seneste tidspunkt af året i alle de områder, der egner sig til abrikosplantager; som følge heraf er den vigtigste trussel mod abrikosproduktionen mindst: risici for frostskader på knopper, der har åbnet sig som følge af tidlige varme perioder sidst på vinteren, sammen med frostskader om foråret på knopper, blomster eller frugter i deres første udviklingsfase. |
| --- | --- |

—

Denne region har de mest ensartede kolde vintre i Ungarn, og foråret kommer her på det seneste tidspunkt af året i alle de områder, der egner sig til abrikosplantager; som følge heraf er den vigtigste trussel mod abrikosproduktionen mindst: risici for frostskader på knopper, der har åbnet sig som følge af tidlige varme perioder sidst på vinteren, sammen med frostskader om foråret på knopper, blomster eller frugter i deres første udviklingsfase.

Navnet »kajszi Baraczk« (»abrikos«) forekom første gang i 1667 i en bog af János Lippay (Posoni kert 3. kötet, »Gyümölcsös kert«, Bécs 1667), men det var først i 1880’erne, at et udbrud af phylloxera, som ødelagde vinmarkerne, gav en afgørende tilskyndelse til frugtproduktion i de kuperede områder. De ødelagte vinmarker blev i mange områder, herunder Gönc-regionen, erstattet af frugttræer.

I anden halvdel af det 19. århundrede blev der oprettet forskellige sociale organisationer med henblik på at fremme frugtproduktionen. Deres samarbejde spillede en stor rolle i forbindelse med den guldmedalje, som frugt fra Zemplén-amtet vandt på verdensudstillingen i Paris i 1867. Ifølge forskellige nationale beskrivelser og statistikker havde Gönc-regionen indtil 1850’erne hovedsagelig været kendt for sine kirsebær. János Korponay nævnte for første gang i 1871, at Gönc og egnen deromkring var kendt for sine abrikoser, som på det tidspunkt blev produceret i »relativt store mængder«. Det virkelige opsving i abrikosproduktionen kom imidlertid først i 1880’erne og 1890’erne.

4.7.   Kontrolorgan:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (landbrugsadministrationskontor) som det udpegede kontrolorgan for frugt og grøntsager.

| Navn: | Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (landbrugsadministrationskontor i amtet Borsod-Abaúj-Zemplén, direktoratet for beskyttelse af planter og jord). |
| --- | --- |
| Adresse: | Miskolc |
| Blaskovits út 24. |
| 3526 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Navn:

Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság (landbrugsadministrationskontor i amtet Borsod-Abaúj-Zemplén, direktoratet for beskyttelse af planter og jord).

Adresse:

Miskolc

Blaskovits út 24.

3526

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tlf.

+36 46503402

Fax

+36 46503404

E-mail:

Balogh.Zoltan@borsod.ontsz.hu, fvmh-borsod@fki.gov.hu

4.8.   Mærkning:

Foruden de lovfæstede oplysninger skal mærkningen indeholde følgende:

| — | navnet »Gönci kajszibarack« (Gönc-abrikos) |
| --- | --- |

—

navnet »Gönci kajszibarack« (Gönc-abrikos)

| — | betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« (BGB) og det tilhørende fællesskabslogo (efter fællesskabsregistrering). |
| --- | --- |

—

betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« (BGB) og det tilhørende fællesskabslogo (efter fællesskabsregistrering).

Denne mærkning skal anbringes på hver enkelt emballage; navnet på den kommune, hvor produktet rent faktisk er produceret, kan også angives.

F.eks.:

»Gönci kajszibarack« (Gönc-abrikos)

Beskyttet geografisk betegnelse (BGB)

Sort: Gönci magyar kajszi

Produceret i: Abaújvár

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/12

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 247/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»SAUCISSON DE L’ARDÈCHE«

EF-Nr.: FR-PGI-0005-0596-10.04.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Benævnelse:

»saucisson de l’Ardèche«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.2. | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.2.

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Generel beskrivelse

»Saucisson de l'Ardèche« fremstilles af fersk hakket flæskekød og spæk, der stoppes i naturtarme af svin. Den varmebehandles og tørres efter en ældgammel særlig opskrift, hvor modnet kød og kød fra parteringssvin blandes.

»saucisson de l'Ardèche« udbydes som forskellige produkter (»saucisses sèches«, »chaudins«, »rosettes«, »jésus«), der alle stammer fra den samme opskrift, hvortil der anvendes alle typer af svinetarme (»Menu« (tyndtarm), »Sac« (svinebundende), »Chaudins« (tyktarm), »Suivant« (efterende), »Fuseau« (fedtende), »Rosette« (også del af fedtende)), der ofte giver produkttypen sit navn.

Disse produkter (form og størrelse) varierer alt efter den anvendte naturtarms størrelse, det hakkede køds partikelstørrelse, den minimale tørringstid. Sidstnævnte afhænger af produktets vægt, diameter og tarmens tekstur, der selv ved samme vægt kan variere.

De forskellige typer »saucisson de l'Ardèche«

»saucisson de l'Ardèche« kommer i forskellige produkter af forskellig vægt og størrelse afhængig af den anvendte naturtarm, hvis navn produktet ofte bærer.

»La saucisse sèche«

Denne pølses tørvægt er på 200 g og derover. Dens størrelse skyldes produktets ringe tværsnit. Slutproduktets saltindhold kan variere. Den anvendte tarm er svinetyndtarm med en diameter på 30 mm eller mere, dens længde afhænger af, om den er lige eller krum, eller om den præsenteres med flere »ringe« (hængende eller snoet). Tarmen udgør en naturlig vedklæbende indpakning.

»Le petit chaudin«

Denne tørrede pølses vægt varierer mellem ca. 200 g og 600 g. Pølsefarsen er temmelig mager. Pølsefarsen stoppes i affedtede svinetarme (tyktarm eller efterende) og lukkes i begge ender med en snor. Naturtarmen kan også knyttes med hånden. Naturtarmen har indflydelse på slutproduktets smag.

»Le chaudin«

Denne pølses vægt varierer mellem ca. 600 g og 2 kg; den er lang og kan være mere eller mindre tynd alt efter naturtarmens diameter. Den har et lidt højere saltindhold. Naturtarmen lukkes med snor og kan sammenbindes med hånden eller omgives af net.

»Le gros chaudin«

Den vejer over 2 kg. Pølsefarsen stoppes i naturtarm (tyktarmen), der er naturligt affedtet og afpudset. Der kan anvendes strimler af tyktarm. Pølsen tørres enten ophængt eller liggende, hvilket påvirker dens udseende. Den har en letsyrlig smag, der er karakteristisk for lang modning.

»La rosette«

Det er en tyk tørret pølse, der vejer over 1 kg og er mindst 40 cm lang. Tværsnittet øges mod enden, hvor det er bredest.

Den bærer navnet på det anvendte tarmstykke, der er keglestubformet, og hvis brede ende består af endetarmen (»rosette«). På grund af tykkelsen foregår tørringen langsommere; det giver en karakteristisk smag på grund af den anderledes udvikling under modningen. Pølsefarsen er stoppet i naturtarme (endetarmen med anus).

»Le jésus«

Denne tykke tørrede pølse kaldes traditionelt »Jésus«, da den er »svøbt« og »overvåget« som et barn, der dukker op ved familiens spisebord på nøjagtig samme tidspunkt, som da Jesusbarnet blev født. Det er en rigtig tyk og ægformet pølse, der har samme form som det anvendte tarmstykke (svinebundende eller blindtarm), af variabel størrelse, men over 400 g. Den har sin rod i landlivets traditionelle charcuteri. Pølsefarsen stoppes i svinebundenden eller blindtarmen. Dens letsyrlige smag er karakteristisk for en lang og langsom modning, der skyldes naturtarmens tykkelse.

Producenten kan sætte sit eget navn på dette produkt.

Tørring og modning

Tørringen af produkterne består i at placere dem i omhyggeligt kontrollerede og konstante temperatur- og fugtighedsbetingelser og med en luftfornyelse, der muliggør modning og tørring.

Reguleringen afhænger af virksomheden samt af pølsemagernes håndelag og det resultat, de ønsker at opnå. Tørringen er hurtigere i den første uge, hvor den relative fugtighedsgrad er på 75 %; derefter bliver den langsommere med 80-85 % fugtighed.

Den naturlige skimmel, der opstår naturligt eller ved neddypning, udvikles i denne fase og bidrager til at moderere eller regulere udtørringen af pølsen, idet den opretholder en let fugtighed på overfladen. Den begrænser således skorpedannelse og fremmer selve tørringens forløb.

Tørringsvarigheden fastsættes efter produktets vægt og især naturtarmens diameter og tykkelse, der ved samme vægt giver forskellig tørringsvarighed.

Når produktet er stabiliseret, kan det børstes (for at fjerne skimmel fra overfladen), pudres og emballeres.

Sammenfattende tabel

De enkelte produkters egenskaber er anført i følgende tabel:

| Produktets navn | Naturtarm | Hakning: partiklernes størrelse (minimum)
  (mm) | Pølsens vægt
  (g) | Naturtarmens diameter
  (mm) | Naturtarmens længde
  (cm) | Varmebehandlingens varighed (minimum)
  (timer) | Tørringsvarigheden (minimum)
  (dage) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »Saucisse sèche« | Tyndtarm | 6 | 200 à 500 | 30 à 45 | — | 36 | 17 |
| > 500 | > 45 | — | 36 | 21 |
| »Petit chaudin« | Tyktarm | 6 | 200 à 350 | 45 à 55 | 25 à 35 | 36 | 18 |
| 350 à 600 | 55 à 70 | 30 à 40 | 36 | 21 |
| »Chaudin« | 6 | 600 à 2 000 | 70 à 90 | > 40 | 36 | 30 |
| »Gros chaudin« | 8 | > 2 000 | > 75 | > 40 | 60 | 40 |
| »Jésus« | Bundende | 8 | 400 à 1 500 | — | 20 à 35 | 36 | 32 |
| > 1 500 | — | > 35 | 60 | 63 |
| »Rosette« | Endetarm | 8 | > 1 000 | — | > 40 | 60 | 56 |

Produktets navn

Naturtarm

Hakning: partiklernes størrelse (minimum)

(mm)

Pølsens vægt

(g)

Naturtarmens diameter

(mm)

Naturtarmens længde

(cm)

Varmebehandlingens varighed (minimum)

(timer)

Tørringsvarigheden (minimum)

(dage)

»Saucisse sèche«

Tyndtarm

6

200 à 500

30 à 45

—

36

17

> 500

> 45

—

36

21

»Petit chaudin«

Tyktarm

6

200 à 350

45 à 55

25 à 35

36

18

350 à 600

55 à 70

30 à 40

36

21

»Chaudin«

6

600 à 2 000

70 à 90

> 40

36

30

»Gros chaudin«

8

> 2 000

> 75

> 40

60

40

»Jésus«

Bundende

8

400 à 1 500

—

20 à 35

36

32

> 1 500

—

> 35

60

63

»Rosette«

Endetarm

8

> 1 000

—

> 40

60

56

Produktbeskrivelse

Produktet kan i sine forskellige udformninger markedsføres enten hel (uden indpakning eller med ring, i net eller indpakket) med den naturlige skimmel eller pudret eller i skiver, når det drejer sig om pølser på over 1,2 kg.

Organoleptiske egenskaber

Pølsens tværsnit har en mørk rødlig farve, og der ses fedtpartikler, hvide pletter og krydderier. Jo grovere hakning, jo tydeligere fremstår fedt og kød.

Den letsaltede og -krydrede blanding har en tydelig kødsmag med et syrligt tilsnit, hvis naturtarmen er tyk, for da sker modningen langsommere.

Smagsindtrykkene påvirkes af kødets ansaltning, der sikrer en optimal binding mellem det magre kød og fedtet, hvilket giver produktet gode skæreegenskaber og en tekstur, der smelter behageligt i munden.

Fysiske og kemiske egenskaber

Den salgsklare pølses egenskaber skal overholde de fastsatte værdier for kvalitetspølser.

Produktets aw-værdi må ikke overstige 0,91.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

Råvarerne (magert kød og spæk) til »saucisson de l'Ardèche« kommer udelukkende fra svin (parteringssvin eller tungsvin).

Kød fra tungsvin og/eller fra gylt må højst udgøre 60 %. Kød fra parteringssvin kan ligeledes udgøre højst 60 %.

Alt kød er ferskt og kommer fra EU (svin født, opdrættet og slagtet i Den Europæiske Union).

a)   Svinekød

Kødet skal mindst overholde følgende krav:

| — | For parteringssvin: |
| --- | --- |

—

For parteringssvin:

| — | slagtekroppene skal uforarbejdet efter slagtning veje mellem 72 og 89 kg |
| --- | --- |

—

slagtekroppene skal uforarbejdet efter slagtning veje mellem 72 og 89 kg

| — | svinene skal mindst være 172 dage gamle |
| --- | --- |

—

svinene skal mindst være 172 dage gamle

| — | stykkernes muskelandel skal ligge på mellem 53 % og 63 %. |
| --- | --- |

—

stykkernes muskelandel skal ligge på mellem 53 % og 63 %.

| — | For tunge slagtekroppe: |
| --- | --- |

—

For tunge slagtekroppe:

| — | slagtekroppene skal uforarbejdet veje mindst 90 kg |
| --- | --- |

—

slagtekroppene skal uforarbejdet veje mindst 90 kg

| — | svinene skal mindst være 182 dage gamle ved slagtning |
| --- | --- |

—

svinene skal mindst være 182 dage gamle ved slagtning

| — | stykkernes muskelandel skal ligge på mellem 53 % og 63 % |
| --- | --- |

—

stykkernes muskelandel skal ligge på mellem 53 % og 63 %

Alle svin skal leve op til følgende krav:

| — | Genetiske kriterier: |
| --- | --- |

—

Genetiske kriterier:

| — | svinene skal stamme fra godkendte sammenslutninger for opdræt eller godkendte centre for kunstig befrugtning |
| --- | --- |

—

svinene skal stamme fra godkendte sammenslutninger for opdræt eller godkendte centre for kunstig befrugtning

| — | i andre tilfælde skal andelen af svin, der er følsom over for halothan, være mindre end 3 %, og svinene skal være fuldstændig fri for allelen RN-. |
| --- | --- |

—

i andre tilfælde skal andelen af svin, der er følsom over for halothan, være mindre end 3 %, og svinene skal være fuldstændig fri for allelen RN-.

Stykker med mangler (sår, blødt eller olieagtigt spæk, ekssuderende kød, fremmede stoffer, brud, manglende afhåring, flænset eller brændt spæk, blødninger, petecchier, hæmatomer, blodudtrædninger osv.) fjernes. Der må højst forekomme sådanne mangler på 5 % af de pølser, der er fejlbehæftet.

b)   Kød fra gylt

Kødet skal være fast, modent og ikke blegt. Disse egenskaber skyldes den obligatoriske anvendelse af gode kødstykker: skinke, bov, kam, spæk, bryst.

Ekssuderende eller kraftigrødt kød og spæk, der ikke er hvidt og fast, fjernes.

Stykker med mangler (sår, blødt eller olieagtigt spæk, ekssuderende kød, fremmede stoffer, brud, manglende afhåring, flænset eller brændt spæk, blødninger, petecchier, hæmatomer, blodudtrædninger osv.) fjernes. Der må højst forekomme sådanne mangler på 5 % af de pølser, der er fejlbehæftet.

Der skal gå mindst 2 uger mellem fravænning og afhentning.

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Følgende kriterier gælder for alle svin (parteringssvin og tunge slagtesvin):

| — | svinene fodres med mindst 60 % korn og kornprodukter |
| --- | --- |

—

svinene fodres med mindst 60 % korn og kornprodukter

| — | fra svinets fødsel til slagtning er det forbudt at tilsætte vækstfremmende stoffer i foderet. |
| --- | --- |

—

fra svinets fødsel til slagtning er det forbudt at tilsætte vækstfremmende stoffer i foderet.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle fremstillingsfaser fra ansaltning af kødet til modning (ansaltning, hvile, hakning, stopning, varmebehandling, modning) skal foregå i det afgrænsede geografiske område, da disse faser er afgørende for produktets egenart.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Ikke relevant

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Varebetegnelse: »saucisson de l'Ardèche«, evt. suppleret med en af følgende betegnelser: »saucisse sèche«, »petit chaudin«, »chaudin«, »chaudin large«, »rosette«, »jésus«, hvortil hver virksomhed kan tilføje sit eget navn.

Logo BGB

Betegnelsen »Beskyttet geografisk betegnelse«

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område er beliggende i den sydøstlige del af Frankrig. Det omfatter 326 kommuner i departementet Ardèche, der ligger i regionen Rhône-Alpes.

Det geografiske område omfatter hele Ardèche-departementet med undtagelse af følgende Ardèche-kommuner: Orgnac l’aven, Labastide de Virac, Vagnas, Salavas, Sampzon, Grospierres, Bessas, Beaulieu, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Berrias et Castelau, Banne, Saint Paul le jeune.

Det geografiske område er blevet afgrænset efter de kommuner, der stadig benytter sig af den gamle traditionelle tilvirkning af pølser. Disse kommuner udgjorde det tidligere »Vivarais«, der i 1790 blev til Ardèche-departementet. Departementet har siden været genstand for flere grænseforskydninger. Således er de kommuner, der er udelukket fra det afgrænsede geografiske område, på et sent tidspunkt blevet indlemmet i Ardèche-departementet. De pågældende kommuner ligner både vejrmæssigt og kulturelt mere Gard-området og har ikke nogen tradition for fremstilling af »saucisson de l'Ardèche«.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

De menneskelige faktorer

Det geografiske område, der svarer til det tidligere »Vivarais«, og som blev til Ardèche-departementet, var hjemstedet for de traditioner, sædvaner og færdigheder, som er Ardèche-områdets arv. Området var længe afsondret og svært tilgængeligt, og det er denne afsondrethed, der har været afgørende for udviklingen af traditioner tilknyttet svinet (»sendt af forsynet«), såsom rituelle slagtninger ved vinterens begyndelse, handel og markeder, madlavning, måltider og fester, der blev dybt forankret i beboernes kultur, og som er blevet videreført til i dag.

Tørrings- og konserveringsteknikkerne, som landboerne iværksatte i forbindelse med de rituelle slagtninger, blev senere overtaget af særlige kødsaltere. Der er stadig i dag på det geografiske område mange små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med kødforarbejdning. De har ofte flere hundrede år på bagen og har i tidens løb bevaret deres ekspertise på et område, hvor de geografiske og klimatiske forhold var velegnede hertil.

De naturskabte faktorer

Det geografiske område består af to forskellige miljøtyper. Højlandet beliggende i 500 til 1 700 m højde har et barskt klima. Det kan stadig sne voldsomt indtil slutningen af april i den nordlige del, hvorimod klimaet er mere tempereret, efterhånden som man nærmer sig den sydlige del. Hele højlandet gennemblæses af kølige vinde. Lavlandet, der består af plateauer, flodbredder og sletteområder, ligger i 400 til 0 m højde. Klimaet er tempereret, men nærmer sig middelhavsklimaet i den allersydligste del.

Selv om disse to klimatyper er vidt forskellige med hensyn til højde og klima, er der gennem de rituelle slagtninger, der fandt sted i begyndelsen af vinteren, opstået teknikker til tørring af pølser af begrænset varighed, men nødvendige, for at produktet modnes korrekt.

5.2.   Produktets egenart:

»saucisson de l'Ardèche«-produkternes egenart skyldes på den ene side produktets store anseelse og traditionerne for fremstilling af kødprodukter i Ardèche og på den anden side en særlig ekspertise, der garanterer produktets særlige aroma og smag.

Færdighederne til fremstilling af »saucisson de l'Ardèche«

De forskellige »saucisson de l'Ardèche«-produkter stammer alle fra samme opskrift.

Produktets kvalitet, form og størrelse er direkte tilknyttet de forskellige anvendte naturtarme, der ofte giver produktet sit navn. Partikelstørrelsen afhænger af pølsens diameter.

Tørringsvarigheden varierer ligeledes efter produktets diameter og vægt samt naturtarmens tykkelse.

Kvalitetskriterierne er beskrevet under punkt 3.2 og resumeret i tabellen side 2.

Foruden de ovennævnte oplysninger er følgende medvirkende til at øge produktets egenart:

| — | Valget af udelukkende fersk kød, der overholder kravene i varespecifikationen |
| --- | --- |

—

Valget af udelukkende fersk kød, der overholder kravene i varespecifikationen

| — | Ansaltning af kødet: gammel, traditionel metode, der altid er blevet anvendt i Ardèche, og som muliggør en perfekt opløsning af proteiner og derved en ensartet partikelstørrelse |
| --- | --- |

—

Ansaltning af kødet: gammel, traditionel metode, der altid er blevet anvendt i Ardèche, og som muliggør en perfekt opløsning af proteiner og derved en ensartet partikelstørrelse

| — | Anvendelse af alle svinets tarme, der lige fra oprindelsen er uløseligt forbundet med fremstillingen af de forskellige »saucisson de l'Ardèche« |
| --- | --- |

—

Anvendelse af alle svinets tarme, der lige fra oprindelsen er uløseligt forbundet med fremstillingen af de forskellige »saucisson de l'Ardèche«

| — | Modningen, der fra vinterens start foregik i to klimatyper (højland og lavland), og som fortsat anvendes i dag. |
| --- | --- |

—

Modningen, der fra vinterens start foregik i to klimatyper (højland og lavland), og som fortsat anvendes i dag.

Disse tilvirkningsprocesser bidrager til at give »saucisson de l'Ardèche«-produkterne deres organoleptiske egenskaber.

Produktets organoleptiske egenskaber

Pølsefarsen er letsaltet og krydret, der giver kødet en kraftig smag. Hvis naturtarmen er tyk og fed, sker produktets modning langsommere, og det giver en mere syrlig smag.

Smagsindtrykkene skyldes kødets ansaltning, der giver en blød og behagelig oplevelse i munden, og selv om skiven smelter på tungen, har produktet gode skæreegenskaber.

Produktets omdømme

Døbt »feinschmeckernes paradis« af Curnonsky (han kaldte også landsbyen Saint-Agrève for et »charcuteri-mekka«) nyder Ardèche et omdømme som en veritabel svinekødskultur med traditioner tilbage til det 16. århundrede. Pølsefremstillingsmetoder (og saltede kødprodukter generelt) er således blevet overdraget gennem århundreder og anvendes stadig i dag.

I begyndelsen af det 16. århundrede beskrev egnsbarnet Olivier de Serre, der blev »det franske landbrugs far«, de rituelle slagtninger af svinet (der ikke har ændret sig synderligt siden) som »et bevis på Ardèche-egnens fastforankrede tradition for et godt køkken«.

Allerede fra det 16. århundrede mestrede man metoderne til konservering af svinekødet ved saltning og tørring. Således sagde Michel Carlat: »Rituel slagtning er en fest, ingen har ondt af dyret ... de lokale, der er vant til hårdt arbejde, udfører denne nødvendige handling med en vis tilfredsstillelse: dem, der tømmer og renser tarmene i det iskolde vand, klynker ikke. ... I køkkenet hænger der under kaminhylden skinker og pølser. De tørrer og røges i ugevis«. Ifølge Pierre Charrie: »Ved juletid... frydede man sig med »Jésus«, den store pølse, der blev lavet ved den rituelle slagtning og bestemt til højtideligheden«. Nicole Pellet og Vincent Balaÿ tilføjer med hensyn til »jésus«: »dens smag nyder samme renommé som de andre tørrede pølser fremstillet med samme kød«.

Ifølge Charles Forot begyndte handelen allerede i det 17. århundrede. Markederne udviklede sig siden hen mellem 1900 og 1939 og bidrog ifølge Guy Dürrenmatt til at udbrede kendskabet til »saucisson de l'Ardèche«.

Med udviklingen af den gastronomiske turisme ved begyndelsen af det 20. århundrede blev »saucisson de l'Ardèche« kendt som et regionalt produkt og nævnt i »L’inventaire du patrimoine culinaire de la France« (Fortegnelse over Frankrigs kulinariske arv), der blev udgivet i 1995.

I »Le Génie de l’Ardèche« (oktober 2007) hylder Jean-Marc Gardès og Annie Sorrel kreativiteten i Ardèche, og specielt fremhæves det berømte »charcuteri«, der illustreres ved »saucisson de l’Ardèche«.

»saucisson de l'Ardèche« er i vore dage kendt og anerkendt i hele Frankrig (artikel i Gault et Millau 1986) og i Europa (DLG-medalje i Tyskland).

I værket »Voyage gourmand en Rhône-Alpes« (»gourmet-rejse i Rhône-Alpes« udgivet af Glénat i 2006) er der et helt kapitel om Ardèche, der omtaler egnens velkendte »charcuteri-platte« og de berømte tørrede pølser.

Det økonomiske månedsskrift »L'Expansion« havde i juli 1988 en tematisk artikel om »saucisson de l'Ardèche«.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

»Saucisson de l'Ardèche«s kvalitet og omdømme er stærkt tilknyttet egnen: det er primært et højlandsområde med barske vejrforhold og vanskeligt tilgængeligt, hvor traditionen med fremstilling af »Saucisson de l'Ardèche« udviklede sig; det drejede sig om konservering af svinekød i et område, hvor svineopdræt indtil begyndelsen af det 20. århundrede var den lokale befolknings eneste kødforsyningskilde. Svinene blev traditionelt slagtet ved juletid, og kødet og de saltede produkter herfra gjorde det muligt at overleve de hårde vintre i Ardèche.

De gamle færdigheder findes i dag i de lokale kødforarbejdningsvirksomheder, som lægger stor vægt på at bevare og levere dem videre til de kommende generationer: valget og kvaliteten af det anvendte kød til fremstilling af »saucisson de l'Ardèche«, anvendelsen af alle svinets tarme, der giver forskellige slutprodukter, anvendelsen af salpeter som eneste tilsætningsstof, ansaltning af det magre kød på produktionsstedet, modnings- og tørringsforhold tilpasset de forskellige pølse-typer osv.

I hjertet af denne egn og disse bjerge, der er så rige på historie, traditioner og knowhow, har »saucisson de l'Ardèche«s omdømme udviklet sig; det er beskrevet af egnsbarnet Olivier de Serre, der betegnes som det franske landbrugs far fra det 16. århundrede, af Charles Forot, den berømte Ardèche-digter, af Curnonsky, der døbte Ardèche »Feinschmeckernes paradis« og den lille landsby Saint Agrève et »charcuteri-mekka«, og af Charles Alnin Mazon, der i sine rejsebeskrivelser »voyage fantaisiste et sérieux à travers l'Ardèche« talte beundrende om den lokale tørrede pølse og dens oprindelse i 1890: »fra loftet hænger spæk, skinke, grisefødder og mange meter pølser«.

Dette omdømme har egnskvalitetsproduktet stadig i dag. Forfatterne af »Le Génie de l’Ardèche« skriver: »Ardèche-plateauet gennemblæses af velegnede vinde til tørring af saltede kødprodukter; talrige pølsemagere viderefører det ældgamle håndelag og udbyder egnsprodukter af høj kvalitet«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCSaucissonDeLArdeche.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

14.9.2010

| 14.9.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 247/s3

---

MEDDELELSE

Den 14. september 2010 udkommer »Fælles sortsliste over grøntsagsarter — 5. tilføjelse til 28. samlede udgave« i Den Europæiske Unions Tidende C 247 A.

For abonnenter på EU-Tidende er numrene gratis for hvert abonnement og i den/de pågældende sprogversion(er). Abonnenter, der ønsker at modtage denne EU-Tidende, bedes returnere nedenstående bestillingsseddel i udfyldt stand med angivelse af deres abonnementskode (findes til venstre på forsendelsesetiketterne — begynder med O/...). Den pågældende EU-Tidende leveres gratis i op til et år fra udgivelsesdatoen.

Hvis De er interesseret i et eksemplar af dette nummer af EU-Tidende, kan De købe det ved henvendelse til vores salgsagenter (se http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).

Denne EU-Tidende er — ligesom alle udgaver af EU-Tidende (L, C, CA, CE) — tilgængelig gratis på internettet: http://eur-lex.europa.eu

Image

---