# Euroopa Liidu C 187/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.187.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 187 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide10. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.187.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 187

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide10. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 187/01 | Komisjoni teatis Euroopa Liidu poolt 2010. aasta septembri alaperioodiks riisisektori toodetele avatud teatavate tariifikvootide raames saadaolevate koguste kohta | 1 |
| 2010/C 187/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 187/01

Komisjoni teatis Euroopa Liidu poolt 2010. aasta septembri alaperioodiks riisisektori toodetele avatud teatavate tariifikvootide raames saadaolevate koguste kohta

1

2010/C 187/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  )

1

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 187/03 | Euro vahetuskurss | 4 |
| | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon |
| 2010/C 187/04 | Otsus nr E2, 3. märts 2010, millega kehtestatakse kord määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu artiklis 1 määratletud asutuste kohta EESSI juurde kuuluvasse elektroonilisse kataloogi kantud andmetes tehtavate muudatuste haldamiseks (
  2
  ) | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 187/03

Euro vahetuskurss

4

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon

2010/C 187/04

Otsus nr E2, 3. märts 2010, millega kehtestatakse kord määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu artiklis 1 määratletud asutuste kohta EESSI juurde kuuluvasse elektroonilisse kataloogi kantud andmetes tehtavate muudatuste haldamiseks (
  2
  )

2

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 187/05 | Riigiabi – Bulgaaria – Riigiabi C 12/10 (ex N 389/09) – Ettevõtja Ruse Industry kohustuste edasilükkamine ja nende ajagraafiku muutmine – Kutse märkuste esitamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 187/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 187/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 187/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 187/05

Riigiabi – Bulgaaria – Riigiabi C 12/10 (ex N 389/09) – Ettevõtja Ruse Industry kohustuste edasilükkamine ja nende ajagraafiku muutmine – Kutse märkuste esitamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

7

2010/C 187/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  )

1

14

2010/C 187/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  )

1

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 187/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs ja EL/Šveitsi kokkuleppes kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs ja EL/Šveitsi kokkuleppes kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/1

---

Komisjoni teatis Euroopa Liidu poolt 2010. aasta septembri alaperioodiks riisisektori toodetele avatud teatavate tariifikvootide raames saadaolevate koguste kohta

2010/C 187/01

Komisjoni määrusega (EL) nr 1274/2009 avati ülemeremaadest ja -territooriumidelt (ÜMT) pärit riisi impordikvoodid ja sätestati nende haldamine (1). 2010. aasta mai esimese seitsme päeva jooksul ei esitatud järjekorranumbritega 09.4189 ja 09.4190 tähistatud kvootide kohta ühtegi imporditaotlust.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (2) artikli 7 lõike 4 kohaselt lisatakse kogused, millele taotlusi ei esitatud, järgmisse alaperioodi.

Määruse (EL) nr 1274/2009 artikli 1 lõike 5 kohaselt teatab komisjon enne asjaomase alaperioodi viimase kuu 25. kuupäeva järgmiseks alaperioodiks saadaolevatest kogustest.

Seepärast on määruses (EL) nr 1274/2009 osutatud kvootide järjekorranumbritega 09.4189 ja 09.4190 raames 2010. aasta septembri alaperioodiks saadaolev üldkogus kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

---

(1)  ELT L 344, 23.12.2009, lk 3.

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

---

LISA

Määruse (EL) nr 1274/2009 kohaselt järgmiseks alaperioodiks saadaolevad kogused

| Päritolu | Jrk nr | 2010. aasta mai alaperioodiks esitatud impordilitsentside taotlused | 2010. aasta septembri alaperioodiks saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hollandi Antillid ja Aruba | 09.4189 | (1) | 24 815 000 |
| Vähim arenenud ÜMTd | 09.4190 | (1) | 10 000 000 |

Päritolu

Jrk nr

2010. aasta mai alaperioodiks esitatud impordilitsentside taotlused

2010. aasta septembri alaperioodiks saadaolev üldkogus (kg)

Hollandi Antillid ja Aruba

09.4189

(1)

24 815 000

Vähim arenenud ÜMTd

09.4190

(1)

10 000 000

---

(1)  Selleks alaperioodiks jaotuskoefitsienti ei määrata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

---

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 187/02

6. juulil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5789 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5789 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/4

---

Euro vahetuskurss (1)

9. juuli 2010

2010/C 187/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2637 |
| JPY | Jaapani jeen | 111,85 |
| DKK | Taani kroon | 7,4553 |
| GBP | Inglise nael | 0,83600 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4767 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3331 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0420 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,360 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 280,24 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7088 |
| PLN | Poola zlott | 4,0699 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2373 |
| TRY | Türgi liir | 1,9628 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4452 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3072 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,8283 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7854 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7449 |
| KRW | Korea won | 1 513,12 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5681 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,5597 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2056 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 429,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0382 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,359 |
| RUB | Vene rubla | 39,0275 |
| THB | Tai baht | 40,868 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2266 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,1465 |
| INR | India ruupia | 58,9710 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2637

JPY

Jaapani jeen

111,85

DKK

Taani kroon

7,4553

GBP

Inglise nael

0,83600

SEK

Rootsi kroon

9,4767

CHF

Šveitsi frank

1,3331

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0420

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,360

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

280,24

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7088

PLN

Poola zlott

4,0699

RON

Rumeenia leu

4,2373

TRY

Türgi liir

1,9628

AUD

Austraalia dollar

1,4452

CAD

Kanada dollar

1,3072

HKD

Hongkongi dollar

9,8283

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7854

SGD

Singapuri dollar

1,7449

KRW

Korea won

1 513,12

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5681

CNY

Hiina jüaan

8,5597

HRK

Horvaatia kuna

7,2056

IDR

Indoneesia ruupia

11 429,32

MYR

Malaisia ringit

4,0382

PHP

Filipiini peeso

58,359

RUB

Vene rubla

39,0275

THB

Tai baht

40,868

BRL

Brasiilia reaal

2,2266

MXN

Mehhiko peeso

16,1465

INR

India ruupia

58,9710

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/5

---

OTSUS nr E2,

3. märts 2010,

millega kehtestatakse kord määruse (EÜ) nr 883/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu artiklis 1 määratletud asutuste kohta EESSI juurde kuuluvasse elektroonilisse kataloogi kantud andmetes tehtavate muudatuste haldamiseks

(EMPs ja EL/Šveitsi kokkuleppes kohaldatav tekst)

2010/C 187/04

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMISE HALDUSKOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) (1) artikli 72 punkti d, mille kohaselt halduskomisjon võtab vastu andmetöötlustalituste struktuuri üldeeskirjad ja kehtestab sätted nende talituste ühisosa korralduseks,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu (2) määruse (EÜ) nr 987/2009 (edaspidi „rakendusmäärus”) artiklit 88,

toimides vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 71 lõikes 2 sätestatud tingimustele

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riiklike sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise süsteemi moderniseerimise osana luuakse elektrooniline kataloog, mis sisaldab andmeid määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 (edaspidi „rakendusmäärus”) kohaldamises osalevate riiklike asutuste kohta. |
| --- | --- |

(1)

Riiklike sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise süsteemi moderniseerimise osana luuakse elektrooniline kataloog, mis sisaldab andmeid määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr 987/2009 (edaspidi „rakendusmäärus”) kohaldamises osalevate riiklike asutuste kohta.

| (2) | Liikmesriigi riikliku kontaktinfo kandmine elektroonilisse kataloogi ja selle info ajakohasena hoidmine on liikmesriigi enda ülesanne. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigi riikliku kontaktinfo kandmine elektroonilisse kataloogi ja selle info ajakohasena hoidmine on liikmesriigi enda ülesanne.

| (3) | Liikmesriigid tagavad, et nende kohalikke elektroonilise kataloogi koopiaid sünkroniseeritakse iga päev Euroopa Komisjoni hallatavas elektroonilises põhikataloogis leiduvate andmetega. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid tagavad, et nende kohalikke elektroonilise kataloogi koopiaid sünkroniseeritakse iga päev Euroopa Komisjoni hallatavas elektroonilises põhikataloogis leiduvate andmetega.

| (4) | On vaja kehtestada andmemuudatuste haldamise kord, mis tagaks, et sellesse elektroonilisse kataloogi kantud andmete muudatusi töödeldaks struktureeritult, järjekindlalt, kontrollitavalt ja ajakohaselt, |
| --- | --- |

(4)

On vaja kehtestada andmemuudatuste haldamise kord, mis tagaks, et sellesse elektroonilisse kataloogi kantud andmete muudatusi töödeldaks struktureeritult, järjekindlalt, kontrollitavalt ja ajakohaselt,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Käesolevas otsuses sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktides m, q ja r ning rakendusmääruse artikli 1 lõike 2 punktis a määratletud pädevate võimuorganite, riiklike asutuste, kontaktasutuste ja juurdepääsupunktide andmete muudatuste haldamise kord. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas otsuses sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktides m, q ja r ning rakendusmääruse artikli 1 lõike 2 punktis a määratletud pädevate võimuorganite, riiklike asutuste, kontaktasutuste ja juurdepääsupunktide andmete muudatuste haldamise kord.

| 2. | Andmemuudatuste haldamise kord kehtib andmete suhtes, mis on kantud elektroonilise kataloogi põhikataloogi, mida haldab Euroopa Komisjon, ning kohalike koopiate suhtes, mida majutatakse liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.

Andmemuudatuste haldamise kord kehtib andmete suhtes, mis on kantud elektroonilise kataloogi põhikataloogi, mida haldab Euroopa Komisjon, ning kohalike koopiate suhtes, mida majutatakse liikmesriikides.

| 3. | Iga liikmesriik nimetab isiku, kes vastutab muudatuste kandmise eest elektroonilisse põhikataloogi ja kohalike koopiate ajakohastamise eest. |
| --- | --- |

3.

Iga liikmesriik nimetab isiku, kes vastutab muudatuste kandmise eest elektroonilisse põhikataloogi ja kohalike koopiate ajakohastamise eest.

| 4. | Samuti nimetab iga liikmesriik iga juurdepääsupunkti jaoks keskse EESSI kontaktisiku (edaspidi „JPP kontaktisik”). See on kõnealuse juurdepääsupunktiga seotud asutustele esmaseks kontaktpunktiks. |
| --- | --- |

4.

Samuti nimetab iga liikmesriik iga juurdepääsupunkti jaoks keskse EESSI kontaktisiku (edaspidi „JPP kontaktisik”). See on kõnealuse juurdepääsupunktiga seotud asutustele esmaseks kontaktpunktiks.

| 5. | Iga liikmesriik teatab halduskomisjonile sekretariaadi kaudu olulisematest muudatustest oma pädevate võimuorganite, riiklike asutuste, kontaktasutuste ja juurdepääsupunktide andmetes vähemalt üks kalendrikuu enne nende muudatuste jõustumist. Teadaande võib adresseerida sekretariaadile. Vähem olulised muudatused võib kanda elektroonilise kataloogi põhikataloogi ilma eelneva teatamiseta. |
| --- | --- |

5.

Iga liikmesriik teatab halduskomisjonile sekretariaadi kaudu olulisematest muudatustest oma pädevate võimuorganite, riiklike asutuste, kontaktasutuste ja juurdepääsupunktide andmetes vähemalt üks kalendrikuu enne nende muudatuste jõustumist. Teadaande võib adresseerida sekretariaadile. Vähem olulised muudatused võib kanda elektroonilise kataloogi põhikataloogi ilma eelneva teatamiseta.

| 6. | Selle korra kohaldamisel tähendab olulisem muudatus muudatust, mis mõjub määruse kohaldamisele ja seetõttu ka koordineerimisele negatiivselt, sest see võib takistada struktureeritud elektrooniliste dokumentide (SEDid) saatmist või marsruutimist asjaomasele asutusele.
  Olulisemate muudatuste hulka kuuluvad muu hulgas:






  a) | muudatused, mis on seotud asutuse või juurdepääsupunkti tunnuskoodi, ülesannete või pädevusega; |
| --- | --- | --- |

6.

Selle korra kohaldamisel tähendab olulisem muudatus muudatust, mis mõjub määruse kohaldamisele ja seetõttu ka koordineerimisele negatiivselt, sest see võib takistada struktureeritud elektrooniliste dokumentide (SEDid) saatmist või marsruutimist asjaomasele asutusele.

Olulisemate muudatuste hulka kuuluvad muu hulgas:

a)

muudatused, mis on seotud asutuse või juurdepääsupunkti tunnuskoodi, ülesannete või pädevusega;

| b) | asutuse või juurdepääsupunkti sulgemine; |
| --- | --- |

b)

asutuse või juurdepääsupunkti sulgemine;

| c) | asutuste või juurdepääsupunktide ühinemine. |
| --- | --- |

c)

asutuste või juurdepääsupunktide ühinemine.

| 7. | Juhul kui olulisem muudatus on seotud alapunktis a, b või c loetletud muudatustega, märgib liikmesriik, milline asutus või juurdepääsupunkt võtab muudatuste jõustumise kuupäeval üle vastava ülesande või pädevuse. |
| --- | --- |

7.

Juhul kui olulisem muudatus on seotud alapunktis a, b või c loetletud muudatustega, märgib liikmesriik, milline asutus või juurdepääsupunkt võtab muudatuste jõustumise kuupäeval üle vastava ülesande või pädevuse.

| 8. | Kui sekretariaat saab teate olulisema muudatuse kohta, teatab ta halduskomisjonile ja JPP kontaktisikutele muudatusest ja nende jõustumise ajast. |
| --- | --- |

8.

Kui sekretariaat saab teate olulisema muudatuse kohta, teatab ta halduskomisjonile ja JPP kontaktisikutele muudatusest ja nende jõustumise ajast.

| 9. | Vastavalt halduskomisjoni kodukorra artiklile 9 on halduskomisjoni liikmetel võimalik vastata, et nad on muudatuse vastu või et nad jäävad erapooletuks. Kui muudatusele esitatakse vastulause, arutatakse muudatust esimesel halduskomisjoni koosolekul pärast vastulause esitamist. |
| --- | --- |

9.

Vastavalt halduskomisjoni kodukorra artiklile 9 on halduskomisjoni liikmetel võimalik vastata, et nad on muudatuse vastu või et nad jäävad erapooletuks. Kui muudatusele esitatakse vastulause, arutatakse muudatust esimesel halduskomisjoni koosolekul pärast vastulause esitamist.

| 10. | Liikmesriigid tagavad, et kataloogi kohalikke koopiaid sünkroniseeritakse elektroonilise põhikataloogiga iga päev. Kohalike koopiate sünkroniseerimine toimub öösel kella 01:00 ja 03:00 vahel Kesk-Euroopa aja järgi. |
| --- | --- |

10.

Liikmesriigid tagavad, et kataloogi kohalikke koopiaid sünkroniseeritakse elektroonilise põhikataloogiga iga päev. Kohalike koopiate sünkroniseerimine toimub öösel kella 01:00 ja 03:00 vahel Kesk-Euroopa aja järgi.

| 11. | Ühe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas hindab halduskomisjon liikmesriikide kogemusi selle otsuse kohaldamisel. |
| --- | --- |

11.

Ühe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas hindab halduskomisjon liikmesriikide kogemusi selle otsuse kohaldamisel.

| 12. | Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsust kohaldatakse selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesest päevast. |
| --- | --- |

12.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Otsust kohaldatakse selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesest päevast.

Halduskomisjoni esimees

José Maria MARCO GARCÍA

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

2

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/7

---

RIIGIABI – BULGAARIA

Riigiabi C 12/10 (ex N 389/09) – Ettevõtja Ruse Industry kohustuste edasilükkamine ja nende ajagraafiku muutmine

Kutse märkuste esitamiseks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 187/05

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 14. mail 2010 esitatud kirjas teavitas Euroopa Komisjon Bulgaariat oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus seoses eespool nimetatud abimeetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Bulgaariale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

1.   MENETLUS

30. juunil 2009 teatasid Bulgaaria ametiasutused ettevõtja Ruse Industry AD suhtes kohaldatavast ümberkorraldusmeetmest, mis kujutab endast 9,85 miljoni EUR suuruse riigi antud laenuga seotud kohustuste edasilükkamist ja ajagraafiku muutmist. Bulgaaria on arvamusel, et kavandatud meede on ümberkorraldusabina ühisturuga kokkusobiv päästmise ja ümberkorraldamise suuniste alusel.

2.   KIRJELDUS

Ettevõtja Ruse Industry tegeleb metallkonstruktsioonide ja -osade ning kraanade ja laevaseadmete tootmisega. Ettevõtjas töötas 2009. aastal 196 töötajat. Võlg, mille ajagraafikut kavatsetakse muuta, tuleneb 1996. aastal sõlmitud laenulepingutest. Laenu põhiosa tagasimaksmise ajagraafikut muudeti juba 1999. ja 2001. aastal.

3.   HINNANG

Komisjon ei ole hindamise praeguses järgus veendunud, et ettevõtja vastab ümberkorraldusabi andmise tingimustele, sest tundub, et rikutud on ühekordse abi põhimõtet võla ajagraafiku eelneva muutmisega. Lisaks sellele ei ole Bulgaaria ametiasutused selgitanud selle kontserni olukorda, kuhu Ruse Industry kuulub. Ametiasutused ei ole ka tõendanud, et ümberkorraldusabi andmise tingimused on täidetud. Ettevõtja esitatud kavast ei selgu, kuidas kavatseb ettevõtja taastada pikaajalise elujõulisuse. Lisaks sellele on kahtlusi, kas omapanus ulatub 50 % künniseni, nagu seda nõutakse päästmise ja ümberkorraldamise suunistes. Bulgaaria ei ole teinud ka ettepanekut konkreetsete kompensatsioonimeetmete kohta.

Riigi antud laenu ajagraafiku muutmine, millest Ruse Industry on kasu saanud alates 2001. aastast, tõstatab lisaks küsimusele, kas mitte ei ole rikutud ühekordse abi põhimõtet, ka küsimuse, kas ettevõtjale ei ole mitte antud enne teatatud ümberkorraldusmeedet alates Bulgaaria Euroopa Liiduga liitumise kuupäevast (1. jaanuar 2007) ühisturuga kokkusobimatut abi.

4.   KOKKUVÕTE

Eespool kirjeldatud kaalutlusi arvestades on komisjon otsustanud seoses eespool kirjeldatud meetmetega algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse.

KIRJA TEKST

„Европейската комисия желае да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от българските органи относно горепосочената мярка, за която България е подала уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) (1), реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(1)

На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.

| (2) | Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация. |
| --- | --- |

(2)

Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.

II.   ОПИСАНИЕ

II.1.   Получателят

| (3) | Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия. |
| --- | --- |

(3)

Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия.

| (4) | Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

  Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.







  Alpha GmbH | 49,025 % |
| --- | --- | --- |
| Omega GmbH | 49,025 % |
| Dic Consult OOD | 1,440 % |
| Физически лица | 0,510 % |

(4)

Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.

Alpha GmbH

49,025 %

Omega GmbH

49,025 %

Dic Consult OOD

1,440 %

Физически лица

0,510 %

| (5) | Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %. |
| --- | --- |

(5)

Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %.

| (6) | Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК. |
| --- | --- |

(6)

Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК.

| (7) | Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

  Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.







  H + S TP | 100 % |
| --- | --- | --- |
| „Корабостроителница Русе“ АД | 100 % |
| „ИВЕЛ“ ООД | 100 % |
| „РСР“ ООД | 51 % |

(7)

Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.

H + S TP

100 %

„Корабостроителница Русе“ АД

100 %

„ИВЕЛ“ ООД

100 %

„РСР“ ООД

51 %

II.2.   История на публичното задължение

| (8) | Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR.

| (9) | Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD. |
| --- | --- |

(9)

Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.

| (10) | През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г. |
| --- | --- |

(10)

През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г.

| (11) | На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г. |
| --- | --- |

(11)

На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г.

| (12) | Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %.

| (13) | През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. |
| --- | --- |

(13)

През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено.

| (14) | Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане. |
| --- | --- |

(14)

Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане.

| (15) | На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR. |
| --- | --- |

(15)

На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR.

II.3.   Мярка за преструктуриране, за която е подадено уведомление

| (16) | През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(16)

През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране.

| (17) | Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г. |
| --- | --- |

(17)

Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г.

| (18) | Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):






  а) | 1,8 млн. EUR просрочени задължения; |
| --- | --- | --- |

(18)

Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):

а)

1,8 млн. EUR просрочени задължения;

| б) | 5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.), |
| --- | --- |

б)

5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.),

| в) | просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.; |
| --- | --- |

в)

просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.;

| г) | натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR. |
| --- | --- |

г)

натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR.

| (19) | България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране. |
| --- | --- |

(19)

България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране.

III.   ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (20) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(20)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (21) | По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(21)

По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране.

| (22) | И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата. |
| --- | --- |

(22)

И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата.

| (23) | Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни. |
| --- | --- |

(23)

Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни.

| (24) | В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16). |
| --- | --- |

(24)

В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16).

| (25) | По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение. |
| --- | --- |

(25)

По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение.

| (26) | Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17). |
| --- | --- |

(26)

Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17).

| (27) | Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм. |
| --- | --- |

(27)

Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм.

| (28) | РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено. |
| --- | --- |

(28)

РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено.

| (29) | Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление. |
| --- | --- |

(29)

Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление.

IV.   ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА

| (30) | От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(30)

От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П.

IV.1.   Помощта отговаря ли на условията за помощ за преструктуриране?

IV.1.1.   Предприятие в затруднение

| (31) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(31)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П.

| (32) | В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата. |
| --- | --- |

(32)

В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата.

| (33) | Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

  Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД










  в млн. BGN (20) | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишен оборот | 76 239 | 65 086 | 17 963 | 7 035 |
| Печалба/загуба преди данъчно облагане | 2 091 | 1 977 | 827 | 3 924 |

(33)

Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД

в млн. BGN (20)

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

Годишен оборот

76 239

65 086

17 963

7 035

Печалба/загуба преди данъчно облагане

2 091

1 977

827

3 924

| (34) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях. |
| --- | --- |

(34)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях.

| (35) | Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна. |
| --- | --- |

(35)

Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна.

| (36) | България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите. |
| --- | --- |

(36)

България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите.

| (37) | Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(37)

Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П.

IV.1.2.   Принципът на еднократна помощ

| (38) | Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен. |
| --- | --- |

(38)

Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен.

| (39) | В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него. |
| --- | --- |

(39)

В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него.

| (40) | Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ. |
| --- | --- |

(40)

Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ.

IV.1.3.   Заключение относно съответствието с условията

| (41) | Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(41)

Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране.

IV.2.   Съвместимост с Насоките за О и П

IV.2.1.   Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (42) | Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност. |
| --- | --- |

(42)

Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност.

| (43) | На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение. |
| --- | --- |

(43)

На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение.

IV.2.2.   Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията

| (44) | Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите. |
| --- | --- |

(44)

Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите.

| (45) | Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

(45)

Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки.

IV.2.3.   Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта

| (46) | Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия. |
| --- | --- |

(46)

Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия.

| (47) | Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането. |
| --- | --- |

(47)

Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането.

IV.2.4.   Заключения за съвместимостта

| (48) | На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(48)

На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране.

| (49) | Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(49)

Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар.

V.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (50) | На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(50)

На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар.

| (51) | Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки. |
| --- | --- |

(51)

Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки.

РЕШЕНИЕ

| 1. | Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

1.

Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД.

| 2. | С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:






  — | данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- | --- |

2.

С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:

—

данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър,

| — | информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри, |
| --- | --- |

—

одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри,

| — | плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7), |
| --- | --- |

—

плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7),

| — | подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:






  — | общо задължение към Агенцията в началото на периода, |
| --- | --- | --- |

—

подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:

—

общо задължение към Агенцията в началото на периода,

| — | общо плащания, осъществени за периода, |
| --- | --- |

—

общо плащания, осъществени за периода,

| — | общо задължение в края на периода, |
| --- | --- |

—

общо задължение в края на периода,

| — | начислена наказателна лихва. |
| --- | --- |

—

начислена наказателна лихва.

| 3. | Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

3.

Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД.

| 4. | Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ. |
| --- | --- |

4.

Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ.

| 5. | Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.” |
| --- | --- |

5.

Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.”

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от ДФЕС. Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  Регион, отговарящ на условията за помощ, съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС въз основа на Решение на Комисията от 24 януари 2007 г., ОВ C 73, 30.3.2007 г., стр. 16.

2

(3)  Френско изписване на наименованието „Русе“.

3

(4)  Името РК е променено на РИ на 4 март 2009 г. Името на предприятието ще се използва в съответствие с това.

4

(5)  Договор от 15 ноември 1996 г. за заем в чуждестранна валута в размер на 1 402 341,08 USD; договор от 22 ноември 1996 г. за сумата от 450 131,17 USD; и договор от 27 януари 1997 г. за изплащане на предишно задължение на предприятието в размер на 6 597 658,92 USD (главница) и 365 575,86 USD (дължима лихва към 1 ноември 1996 г.). Тези заеми са прехвърлени към ДФРР от Стопанска банка (фалирала държавна банка).

5

(6)  Законен правоприемник като кредитор по дългове, дължими на ДФРР.

6

(7)  Българските органи не посочват обменния курс на тази транзакция.

7

(8)  Т.е. цялото задължение, първоначално възлизащо на 8 450 131,17 USD, от което 8 млн. USD вече са били превалутирани/разсрочени на 8 април 1999 г.

8

(9)  Чрез използване на обменния курс EUR/USD от приватизацията, т.е. 29 април 1999 г.

9

(10)  Агенция за държавни вземания.

10

(11)  Комисия за защита на конкуренцията.

11

(12)  Член 1, параграф 3 и член 3, параграф 2 от Закона за държавните помощи.

12

(13)  a + b (т.е. 7,7 млн. EUR) отговаря на неплатената главница, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г. За сравнение главницата, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г., е 7,97 млн. EUR.

13

(14)  От предоставената информация не става ясно дали лихви са били начислявани и/или изисквани по законов път след 10 юни 2006 г.

14

(15)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

15

(16)  Вж.: T-152/99 HAMSA [2002] ECR II-3049 at para 167.

16

HAMSA

2002

II-3049

(17)  Поне не след 10 юни 2006 г.

17

(18)  ОВ L 157, 21.6.2005 г., стр. 93.

18

(19)  „Търговски закон“.

19

(20)  1,9558 EUR/BGN към 2 март 2010 г.

20

(21)  Най-малко 1,8 млн. EUR са дължими понастоящем и българските органи не са предприели сериозни опити за събиране на дълга.

21

(22)  Това е установена практика на Комисията, вж. например решенията за откриване по дела C 40/08 Помощ за преструктуриране за PZL-Hydral и C 49/08 Помощ за преструктуриране за PZL Debica.

22

(23)  Ако приемем, че РИ може да се счита за голямо предприятие. Това е посочено от българските органи в точка 4.3 от тяхното уведомление от 30 юни 2009 г. Въпреки това на този етап от оценката структурата на групата все още е неясна, както е посочено в параграфи (5)—(6).

23

---

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 187/06

| 1. | 30. juunil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Ühendkuningriik) ja Global Infrastructure Partners („GIP”, USA), mis kuuluvad ettevõtjate General Electric Company („GE”, Ameerika Ühendriigid), Credit Suisse Groupe („CSG”, Šveits) ja Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP”, Ameerika Ühendriigid) ühiskontrolli alla, omandavad EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli ettevõtjale NTR („NTR”, Iirimaa) kuuluva ettevõtja Greenstar Holdings Ltd ja selle tütarettevõtjate („Greenstar”, Ühendkuningriik ja Wales) üle aktsiate ostu teel. |
| --- | --- |

1.

30. juunil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Ühendkuningriik) ja Global Infrastructure Partners („GIP”, USA), mis kuuluvad ettevõtjate General Electric Company („GE”, Ameerika Ühendriigid), Credit Suisse Groupe („CSG”, Šveits) ja Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP”, Ameerika Ühendriigid) ühiskontrolli alla, omandavad EÜ ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli ettevõtjale NTR („NTR”, Iirimaa) kuuluva ettevõtja Greenstar Holdings Ltd ja selle tütarettevõtjate („Greenstar”, Ühendkuningriik ja Wales) üle aktsiate ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Montagu: erakapitali investeeringud, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Montagu: erakapitali investeeringud,

| — | GIP: infrastruktuuri investeeringud, |
| --- | --- |

—

GIP: infrastruktuuri investeeringud,

| — | GE: mitmesugused tehnoloogiad ja teenused, |
| --- | --- |

—

GE: mitmesugused tehnoloogiad ja teenused,

| — | CSG: investeerimispangandus, erapangandus, varahaldus ja muud finantsteenused, |
| --- | --- |

—

CSG: investeerimispangandus, erapangandus, varahaldus ja muud finantsteenused,

| — | GIMP: varahaldusteenuseid pakkuv valdusettevõtja, |
| --- | --- |

—

GIMP: varahaldusteenuseid pakkuv valdusettevõtja,

| — | Greenstar: jäätmekäitlus, |
| --- | --- |

—

Greenstar: jäätmekäitlus,

| — | NTR: rahvusvaheline taastuvenergia kontsern. |
| --- | --- |

—

NTR: rahvusvaheline taastuvenergia kontsern.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 187/07

| 1. | 2. juulil 2010 sai Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank”, Iirimaa) ja The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS”, Ühendkuningriik) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Arnotts Holdings Limited („Arnotts”, Iirimaa) üle lepingu alusel. |
| --- | --- |

1.

2. juulil 2010 sai Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank”, Iirimaa) ja The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS”, Ühendkuningriik) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Arnotts Holdings Limited („Arnotts”, Iirimaa) üle lepingu alusel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Anglo Irish Bank: pangandusteenused, kommerts- ja kinnisvarakrediit; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Anglo Irish Bank: pangandusteenused, kommerts- ja kinnisvarakrediit;

| — | RBS: pangandus- ja finantsteenused; |
| --- | --- |

—

RBS: pangandus- ja finantsteenused;

| — | Arnotts: spetsialiseerimata jaekauplused Iirimaal. |
| --- | --- |

—

Arnotts: spetsialiseerimata jaekauplused Iirimaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 10.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 187/16

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 187/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CHLEB PRĄDNICKI”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0694-23.04.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Chleb prądnicki”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 2.4 | Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted |
| --- | --- |

Klass 2.4

Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Chleb prądnicki” on kääritatud rukkist tehtud pruun leib.

Kuju

Toode „Chleb prądnicki” võib olla kas ovaalne või ümmargune.

Ovaalsed pätsid võivad kaaluda:

| 1) | 14 kg: pikkus 950–1 000 mm, kõrgus 120–150 mm, laius keskkohas 450–500 mm; |
| --- | --- |

1)

14 kg: pikkus 950–1 000 mm, kõrgus 120–150 mm, laius keskkohas 450–500 mm;

| 2) | 24,5 kg: pikkus 600–650 mm, kõrgus 120–150 mm, laius keskkohas 300–350 mm. |
| --- | --- |

2)

24,5 kg: pikkus 600–650 mm, kõrgus 120–150 mm, laius keskkohas 300–350 mm.

Ovaalsete pätside laius (nii 14 kg kui ka 4,5 kg kaaluvate pätside puhul) väheneb järk-järgult leivapätsi otste suunas.

Ümmarguste pätsid kaaluvad: 4,5 kg ja nende läbimõõt on 450–500 mm.

Leivakoorik

Leivakoorik (mis tahes kujuga pätsi puhul) on 4–6 mm paks, pruuni või tumepruuni värvi. Kooriku välispind on kas sile või nähtavate pragudega ning kaetud õhukese rukkikliikihiga.

Leivasisu

Leiva ristlõige on heledat värvi ning ühtlaselt poorne. Pärast kerget survestamist taastab leivasisu oma algse oleku, ilma et struktuur seejuures muutuks. Leival on kääritatud rukkist tehtud leivale iseloomulik maitse ja lõhn.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Niiskusesisaldus: küpsetamisest kaheksa tunni möödumisel mitte rohkem kui 50 %.

Maht: 100 g leiva maht on 200 cm3.

Happesus (pH): kuni 10.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

| — | toiduainetetööstuses kasutatav kvaliteetne rukki- ja nisujahu; |
| --- | --- |

—

toiduainetetööstuses kasutatav kvaliteetne rukki- ja nisujahu;

| — | keedetud kartulid või kartulihelbed (kasutatakse hooajaliselt kevadel ja varasuvel); |
| --- | --- |

—

keedetud kartulid või kartulihelbed (kasutatakse hooajaliselt kevadel ja varasuvel);

| — | rukkikliid; |
| --- | --- |

—

rukkikliid;

| — | sool; |
| --- | --- |

—

sool;

| — | joogivesi; |
| --- | --- |

—

joogivesi;

| — | värske pärm; |
| --- | --- |

—

värske pärm;

| — | köömen. |
| --- | --- |

—

köömen.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Tootmise kõik etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

| — | traditsioonilise viieetapilise meetodi järgi juuretisepõhise taina valmistamine; |
| --- | --- |

—

traditsioonilise viieetapilise meetodi järgi juuretisepõhise taina valmistamine;

| — | taina osadeks jaotamine ja vormimine käsitööna, |
| --- | --- |

—

taina osadeks jaotamine ja vormimine käsitööna,

| — | vormitud tükkide lõplik kerkimine korvides, |
| --- | --- |

—

vormitud tükkide lõplik kerkimine korvides,

| — | tainatükkide küpsetamiseks ettevalmistamine, veega niisutamine ja rukkikliidega ülepuistamine, |
| --- | --- |

—

tainatükkide küpsetamiseks ettevalmistamine, veega niisutamine ja rukkikliidega ülepuistamine,

| — | tainatükkide küpsetamine, |
| --- | --- |

—

tainatükkide küpsetamine,

| — | küpsetatud leiva jahutamine. |
| --- | --- |

—

küpsetatud leiva jahutamine.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kui leiba müüakse tükikaupa, ei tohi seda lõigata enne jahutamist, st mitte varem kui neli tundi pärast küpsetamise lõppu.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toodet „Chleb prądnicki” tohib müüa pakendamata. Iga müügile lastava 4,5 kg tervikpätsi ümber on mähitud pabeririba, millele on trükitud turuleviidavate toiduainete märgistamisega seotud kohustuslike sätete alusel nõutav teave. Poole või veerandi pätsi kaupa müüdav leib pakitakse foolium- või paberkottidesse, millele on kinnitatud paberiribal kujutatud graafilise logo sarnane märgis. Märgisel peab olema ka kaitstud geograafilise tähise sümbol ja sõnad „Kaitstud geograafiline tähis”. Pagaritöökojas eriliste sündmuste jaoks küpsetatava mittekaubandusliku suurusega (st kaaluga rohkem kui 4,5 kg) leiva ümber on mähitud samasugune riba kui 4,5 kg leivapätsi puhul, kuid selle mõõtmed kohandatakse vastavalt konkreetse pätsi suurusele. Pagaritööstus Piekarnia B.A. Madej jaotab märgiseid ja vastava teabega paberiribasid kõigile toote „Chleb prądnicki” tootjatele. Märgiste jaotamise eeskirjade kohaselt ei tohi diskrimineerida ühtegi toote „Chleb prądnicki” tootjat.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Krakówi linna haldusala piirid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Toote nimetus „Chleb prądnicki” on tuletatud Prądniki jõe ääres asuvate külade nimedest. Neist kõige olulisemad on olnud mitmete veskitega külad Prądnik Czerwony ja Prądnik Biały. Esimesed kaudsed viited Prądniki küla pagaritele on pärit 14. sajandist. Eelkõige on Prądnik Czerwony küla elanikud kuulsad tohutult suurte „Chleb prądnicki” pätside küpsetamise poolest.

Külad Prądnik Czerwony ja Prądnik Biały liideti Krakówi linna haldusalaga 1. aprillil 1910. Kuigi need endised külad kuuluvad nüüd Krowodrza linnaosa haldusalasse, kasutatakse nende nimesid veel praegugi

Toote „Chleb prądnicki” küpsetusmeetodit on mitmete põlvkondade pagarid üha täiendanud. Selle iseloomulikke jooni võib seostada inimlike omadustega, mis väljendavad üksnes määratletud toormaterjale kasutavate ning traditsiooniliste meetodite järgi küpsetavate pagarite vilumusi ja oskusi.

5.2.   Toote eripära:

Enamikust muudest samalaadsetest toodetest eristavad toodet „Chleb prądnicki” selle suurus, paks koorik ja pikka aega püsiv värskus. Standardleib on küpsetatud 4,5 kg pätsidena; eriliste sündmuste puhul küpsetatakse 14 kg leivapätse. Igal pätsil on teistest pisut erinev kuju. Toode „Chleb prądnicki” säilib tavatingimustes värskena seitse päeva.

Toote „Chleb prądnicki” teine eritunnus on see, et tegemist on küpsetisega, mis valmib mõni aeg pärast küpsetamist: toode omandab täieliku maitse ja aroomi teisel päeval pärast ahjust väljavõtmist.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Taotluse aluseks on toote „Chleb prądnicki” punktis 5.2. kirjeldatud eripära ja selle maine.

Toote erilisus on eelkõige tingitud pagarite sõtkumis- ja vormimisoskustest, mistõttu igal leivapätsil on veidi erinev kuju; lisaks sellele on ainulaadne ka asjakohane soojendamine, mis tagab toote „Chleb prądnicki” nõuetekohase paksuse, pinnatekstuuri ja kooriku iseärasused. Leivatainale kartulite või kartulihelveste lisamine tagab kauakestva värskuse.

Toote „Chleb prądnicki” ajalugu, küpsetamise traditsioon ja maine:

| | Toodet „Chleb prądnicki” mainiti esmakordselt 1421. aastal, kui Krakówi piiskop Albert andis Prądnikis oma kokale Świętosław Skowronekile kahe zhrebie (maapinna mõõtühik) jagu maad. Selle maatüki kasutajad olid kohustatud piiskopi kööki leivaga varustama. |
| --- | --- |

Toodet „Chleb prądnicki” mainiti esmakordselt 1421. aastal, kui Krakówi piiskop Albert andis Prądnikis oma kokale Świętosław Skowronekile kahe zhrebie (maapinna mõõtühik) jagu maad. Selle maatüki kasutajad olid kohustatud piiskopi kööki leivaga varustama.

| | Kuningas Jan Olbrachti 26. mai 1496. aasta privileegiga lubati lisaks muude külade rukkileivaküpsetajatele ka Prądniki pagaritel säilitada pikaajaline komme – müüa rukkileiba kord nädalas teisipäeviti Krakówi laadal. Selle privileegi alusel võisid linnamüüride vahel tegutsevad pagarite gildi liikmed piiranguteta küpsetada ja müüa heledast ja tumedast jahust pagaritooteid. Väljaspool linnamüüre tegutsevad pagarid ei tohtinud üldse heledast jahust pagaritooteid küpsetada ning väljaspool linnamüüre valmistatud rukkileiva müük oli rangelt piiratud. Alles 1. juulil 1785 said pagarid loa tuua toodet „Chleb prądnicki” Krakówisse piiranguteta. |
| --- | --- |

Kuningas Jan Olbrachti 26. mai 1496. aasta privileegiga lubati lisaks muude külade rukkileivaküpsetajatele ka Prądniki pagaritel säilitada pikaajaline komme – müüa rukkileiba kord nädalas teisipäeviti Krakówi laadal. Selle privileegi alusel võisid linnamüüride vahel tegutsevad pagarite gildi liikmed piiranguteta küpsetada ja müüa heledast ja tumedast jahust pagaritooteid. Väljaspool linnamüüre tegutsevad pagarid ei tohtinud üldse heledast jahust pagaritooteid küpsetada ning väljaspool linnamüüre valmistatud rukkileiva müük oli rangelt piiratud. Alles 1. juulil 1785 said pagarid loa tuua toodet „Chleb prądnicki” Krakówisse piiranguteta.

| | Krakówi pagarite gildi säilitatud 18. ja 19. sajandi originaaldokumentidest nähtub, et sellel ajal kehtestati standardhindade nimekirja alusel leiva müügi ja hinnakujunduse põhimõtted. Kõige tõenäolisemalt jätkasid tarbijad toote „Chleb prądnicki” söömist kuni 1920. aastate lõpu või 1930. aastate alguseni, kuid 1930. aastate keskel tootmine peatati. Toode „Chleb prądnicki” ei vajunud siiski täielikult unustusehõlma. Müügiettevõtte Stary Kleparzi juhi sõnul müüdi toodet „Chleb prądnicki” sõjajärgsel perioodil (1945–1998) Krakówis Stary Kleparzi turul. See on vanim ja rahvarikkaim turg Krakówis praeguseni tegutsevate müügikohtade hulgas. |
| --- | --- |

Krakówi pagarite gildi säilitatud 18. ja 19. sajandi originaaldokumentidest nähtub, et sellel ajal kehtestati standardhindade nimekirja alusel leiva müügi ja hinnakujunduse põhimõtted. Kõige tõenäolisemalt jätkasid tarbijad toote „Chleb prądnicki” söömist kuni 1920. aastate lõpu või 1930. aastate alguseni, kuid 1930. aastate keskel tootmine peatati. Toode „Chleb prądnicki” ei vajunud siiski täielikult unustusehõlma. Müügiettevõtte Stary Kleparzi juhi sõnul müüdi toodet „Chleb prądnicki” sõjajärgsel perioodil (1945–1998) Krakówis Stary Kleparzi turul. See on vanim ja rahvarikkaim turg Krakówis praeguseni tegutsevate müügikohtade hulgas.

Toote „Chleb prądnicki” heast mainest annavad tunnistust mitmed kirjandusteosed ja ajakirjandusväljaanded:

| — | Wincenty Poli luuletus „Obrazek” (19. sajand); |
| --- | --- |

—

Wincenty Poli luuletus „Obrazek” (19. sajand);

| — | Wincenty Poli luuletus Ambroży Grabowski kogumikus – pealkirjata (19. sajand); |
| --- | --- |

—

Wincenty Poli luuletus Ambroży Grabowski kogumikus – pealkirjata (19. sajand);

| — | Ambroży Grabowski teos „Wspomnienia” (19. sajand); |
| --- | --- |

—

Ambroży Grabowski teos „Wspomnienia” (19. sajand);

| — | Franciszek Piekosiński teos „Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława”, 1883; |
| --- | --- |

—

Franciszek Piekosiński teos „Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława”, 1883;

| — | Józef Mączyński artikkel „Włościanie z okolic Krakowa”, 1858, ajaleht „Przyjaciel Ludu”, 1846; |
| --- | --- |

—

Józef Mączyński artikkel „Włościanie z okolic Krakowa”, 1858, ajaleht „Przyjaciel Ludu”, 1846;

| — | väljaanne „Tygodnik Ilustrowany”, 1862; |
| --- | --- |

—

väljaanne „Tygodnik Ilustrowany”, 1862;

| — | väljaanne „Encyklopedia Powszechna”, 1865; |
| --- | --- |

—

väljaanne „Encyklopedia Powszechna”, 1865;

| — | Maria Estreicherówna teos „Wspomnienia” (20. sajand). |
| --- | --- |

—

Maria Estreicherówna teos „Wspomnienia” (20. sajand).

Toodet „Chleb prądnicki” on kajastatud ka 19. sajandi maalikunstis:

| — | „Z promnickim chlebem w Krakowie” – Kajetan Wincenty Kielisiński teos, 1847, |
| --- | --- |

—

„Z promnickim chlebem w Krakowie” – Kajetan Wincenty Kielisiński teos, 1847,

| — | „Prądniczanin” – Jan Kanty Wojnarowski, |
| --- | --- |

—

„Prądniczanin” – Jan Kanty Wojnarowski,

| — | „Piekarz chleba prądnickiego ” – Jan Kanty Wojnarowski. |
| --- | --- |

—

„Piekarz chleba prądnickiego ” – Jan Kanty Wojnarowski.

Toote „Chleb prądnicki” esindatus võistlustel, rahvusvahelistel messidel ja Krakówit tutvustavates kampaaniates tõendab tema head mainet tänapäeva tarbijate hulgas.

Leiva erakordse kvaliteedi ja maitse eest anti tootele „Chleb prądnicki” auhind 2004. aastal Małopolski Smakis korraldatud võistlustel. Väike-Poola vojevoodkonna vanem andis 2005. aastal toote „Chleb prądnicki” valmistajale 2005. aasta Poola toiduainetootja tiitli. Leiva heast mainest annab tunnistust ka selle esindatus rahvusvahelistel näitustel, nt 2005. aastal Pariisis toimunud messil „Salon Internationale de l'Alimentation”. Toodet „Chleb prądnicki” käsitlev teave on lisatud ka organisatsiooni Slow Food väljaandesse „Terra Madre: 1 600 Food Communities”.

Leiva kujutist kasutatakse sageli Krakówi linna tutvustamisel – toodet „Chleb prądnicki” kasutati näiteks ühe Krakówit esindava sümbolina linnale Magdeburgi õiguste andmise 750. aastapäeva pidustustel. Toote „Chleb prądnicki” kujutist võib näha Krakówit tutvustavatel reklaamlehtedel. Leiva praegune maine tuleneb selle ajaloolisest kuulsusest, millest tänu kõnealuse leivasordi levikule ja selle ainulaadsele maitsele, erakordsele kvaliteedile ja pikaajalisele värskusele on saanud omaette haruldus. Tänapäeval müüakse toodet „Chleb prądnicki” koos kogu maailma mainekate toiduainetega Poola kõikides delikatessikauplustes. Leiva maine kasuks räägib ka tõsiasi, et leiva tarbijad on selle toote eest valmis maksma viis korda rohkem kui tööstuslikult toodetud leiva eest. Toode „Chleb prądnicki” on erakordselt populaarne iga-aastasel leivafestivalil „Święto Chleba”. Festivali toimumise ajal küpsetatakse seda leiba tavapärasest neli korda rohkem.

Teavet toote „Chleb prądnicki” kohta leidub arvukates kaasaegsetes trükistes, sh kokaraamatus „Produkt tradycyjny na małopolskim stole” („Traditsioonilised toidud Väike-Poola piirkonna söögilaual”), väljaandes „Stół pięknie nakryty” („Kaunilt kaetud laud”) ja brošüüris „Małopolska – Palce lizać. Przewodnik kulinary po regionie” („Väike-Poola delikatessid – piirkonna kulinaarne reisijuht”). Tootest „Chleb prądnicki” on juttu ka Krakówi päevalehtedes „Dziennik Polski” ja „Gazeta Krakowska” ning Poola pagari- ja kondiitrieriala ajakirjades „Przegląd Piekarniczy i Cukierniczy” ja „Cukiernictwo i Piekarstwo”. Toodet „Chleb prądnicki” käsitlevad artiklid on ilmunud ka päevalehtedes – 25. augustil 2008. aastal ajalehes „Polska Głos Wielkopolski”, ajakirjas „Tęczy”, ning 10. augustil 2008. aastal nädalalehes „Niedziela”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7).

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---