# Eiropas Savienības C 204/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.204.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 204 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 28. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.204.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 204

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 28. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 204/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 204/02 | Komisijas Lēmums (2010. gada 27. jūlijs) par locekļu iecelšanu ar Lēmumu 2009/872/EK izveidotajā Eiropas Savienības Ekspertu komitejā reto slimību jomā | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 204/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia

1

1

2010/C 204/02

Komisijas Lēmums (2010. gada 27. jūlijs) par locekļu iecelšanu ar Lēmumu 2009/872/EK izveidotajā Eiropas Savienības Ekspertu komitejā reto slimību jomā

2

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 204/03 | Euro maiņas kurss | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 204/03

Euro maiņas kurss

6

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 204/04 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | 7 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 204/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 204/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 14 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 204/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 15 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2010/C 204/04

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads) – Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

7

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 204/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC

1

13

2010/C 204/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings

1

14

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 204/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 204/01

Komisija 2010. gada 25. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai vācu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5870. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32009M5870. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/2

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 27. jūlijs)

par locekļu iecelšanu ar Lēmumu 2009/872/EK izveidotajā Eiropas Savienības Ekspertu komitejā reto slimību jomā

2010/C 204/02

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/872/EK, ar ko izveido Eiropas Savienības Ekspertu komiteju reto slimību jomā (1), un jo īpaši tā 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 1. punktu Eiropas Savienības Ekspertu komitejā reto slimību jomā (turpmāk “Komiteja”) ietilpst 51 loceklis un attiecīgie aizstājēji. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 1. punktu Eiropas Savienības Ekspertu komitejā reto slimību jomā (turpmāk “Komiteja”) ietilpst 51 loceklis un attiecīgie aizstājēji.

| (2) | Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 4. punktu Komisija ieceļ šādus locekļus no šā 51 locekļa: četrus pārstāvjus no pacientu organizācijām, četrus pārstāvjus no farmācijas rūpniecības, deviņus pārstāvjus no pašlaik notiekošiem un/vai jau īstenotiem Kopienas projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2), ieskaitot trīs pārstāvjus no izmēģinājuma projektiem, ko īsteno Eiropas references tīklos reto slimību jomā, un sešus pārstāvjus no pašlaik notiekošiem un/vai jau īstenotiem projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (3). 27 pārstāvjus no dalībvalstīm ieceļ attiecīgās dalībvalstis. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) pārstāvi ieceļ ECDC. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 4. punktu Komisija ieceļ šādus locekļus no šā 51 locekļa: četrus pārstāvjus no pacientu organizācijām, četrus pārstāvjus no farmācijas rūpniecības, deviņus pārstāvjus no pašlaik notiekošiem un/vai jau īstenotiem Kopienas projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2), ieskaitot trīs pārstāvjus no izmēģinājuma projektiem, ko īsteno Eiropas references tīklos reto slimību jomā, un sešus pārstāvjus no pašlaik notiekošiem un/vai jau īstenotiem projektiem reto slimību jomā, ko finansē Kopienas pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (3). 27 pārstāvjus no dalībvalstīm ieceļ attiecīgās dalībvalstis. Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) pārstāvi ieceļ ECDC.

| (3) | Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 4. punktu, lai izraudzītos šos locekļus, Komisija četras reizes publicēja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, kurā tika norādīta nepieciešamā kvalifikācija un nosacījumi, lai kļūtu par Komitejas locekli. Tā rezultātā tika izveidoti saraksti ar piemērotiem kandidātiem, no kuriem, balstoties uz uzaicinājumos norādītajiem kritērijiem, Komisija ieceļ minētos locekļus, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmuma 2009/872/EK 3. panta 4. punktu, lai izraudzītos šos locekļus, Komisija četras reizes publicēja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, kurā tika norādīta nepieciešamā kvalifikācija un nosacījumi, lai kļūtu par Komitejas locekli. Tā rezultātā tika izveidoti saraksti ar piemērotiem kandidātiem, no kuriem, balstoties uz uzaicinājumos norādītajiem kritērijiem, Komisija ieceļ minētos locekļus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikumā norādītie eksperti ir iecelti par ES Komitejas reto slimību jomā locekļiem.

Briselē, 2010. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 315, 2.12.2009., 18. lpp.

1

(2)  OV L 155, 22.6.1999., 1. lpp.; OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp.; OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

2

(3)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Eksperti, kurus Komisija ieceļ par ES Komitejas reto slimību jomā locekļiem

1.   Pacientu organizācijas

1.1.   Pacientu organizāciju pārstāvju saraksts alfabētiskā secībā

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Dan | Dorica | Eiropas Reto slimību organizācija |
| Grønnebæk | Torben | Eiropas Reto slimību organizācija |
| Le Cam | Yann | Eiropas Reto slimību organizācija |
| Nourissier | Christel | Eiropas Reto slimību organizācija |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Dan

Dorica

Eiropas Reto slimību organizācija

Grønnebæk

Torben

Eiropas Reto slimību organizācija

Le Cam

Yann

Eiropas Reto slimību organizācija

Nourissier

Christel

Eiropas Reto slimību organizācija

1.2.   Pacientu organizāciju pārstāvju aizstājēju saraksts alfabētiskā secībā

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Geissler | Jan | Eiropas Reto slimību organizācija |
| Kent | Alastair | Eiropas Reto slimību organizācija |
| Pizzera-Piantanida | Bianca | Eiropas Reto slimību organizācija |
| Pogany | Gabor | Eiropas Reto slimību organizācija |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Geissler

Jan

Eiropas Reto slimību organizācija

Kent

Alastair

Eiropas Reto slimību organizācija

Pizzera-Piantanida

Bianca

Eiropas Reto slimību organizācija

Pogany

Gabor

Eiropas Reto slimību organizācija

2.   Farmācijas rūpniecība

2.1.   Farmācijas rūpniecības pārstāvju saraksts alfabētiskā secībā

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Hughes-Wilson | Wills | Genzyme |
| Loth | Kevin William | Celgene |
| Parker | Samantha | Orphan Europe |
| Valenta | Barbara | Baxter |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Hughes-Wilson

Wills

Genzyme

Loth

Kevin William

Celgene

Parker

Samantha

Orphan Europe

Valenta

Barbara

Baxter

2.2.   Farmācijas rūpniecības pārstāvju aizstājēju saraksts alfabētiskā secībā

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Fehervary | Andras C. | Novartis |
| Finck | Katia | Shire Human Genetic Therapies |
| Tellier | Zéra | LFB Biomédicaments |
| Zimmermann | Martine | Alexion Europe |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Fehervary

Andras C.

Novartis

Finck

Katia

Shire Human Genetic Therapies

Tellier

Zéra

LFB Biomédicaments

Zimmermann

Martine

Alexion Europe

3.   Projekti reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības jomā

3.1.   To pārstāvju saraksts alfabētiskā secībā, kuri iesaistīti pašlaik notiekošos un/vai jau īstenotos projektos reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības jomā, ieskaitot trīs locekļus no izmēģinājuma projektiem, ko īsteno Eiropas references tīklos reto slimību jomā

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Aymé | Ségolène | Orphanet Inserm |
| Donadieu | Jean | Hopital Trousseau |
| Donnai | Dian | European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology |
| Fregonese | Laura | CHUV Lausanne |
| Garne | Ester | Hospital Lillebaelt-Kolding |
| Taruscio | Domenica | National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità |
| Vives Corrons | Joan Luis | European Network for Rare Congenital Anaemias |
| Wagner | Thomas | European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis |
| Webb | Susan | Hospital de Sant Pau de Barcelona |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Aymé

Ségolène

Orphanet Inserm

Donadieu

Jean

Hopital Trousseau

Donnai

Dian

European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology

Fregonese

Laura

CHUV Lausanne

Garne

Ester

Hospital Lillebaelt-Kolding

Taruscio

Domenica

National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità

Vives Corrons

Joan Luis

European Network for Rare Congenital Anaemias

Wagner

Thomas

European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis

Webb

Susan

Hospital de Sant Pau de Barcelona

3.2.   To aizstājēju saraksts alfabētiskā secībā, kuri iesaistīti pašlaik notiekošos un/vai jau īstenotos projektos reto slimību jomā, ko finansē Kopienas rīcības programmas veselības jomā

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Dubertret | Louis | Fondation Rene Touraine |
| Eleftheriou | Androulla Anastasiou | Thalassemia International Federation |
| Gatta | Gemma | Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori |
| Kaminska | Magdalena | European Paediatric Hodgkin Network |
| Nelen | Vera | Provinciaal Instituut voor Hygiene |
| Nguyen | Gérard | Rett Syndrome Europe |
| Vittozzi | Luciano | Centro Nazionale Malattie Rare |
| Weill | Alain | European Haemophilia Consortium |
| Zeidler | Cornelia | Medizinische Hochschule Hannover |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Dubertret

Louis

Fondation Rene Touraine

Eleftheriou

Androulla Anastasiou

Thalassemia International Federation

Gatta

Gemma

Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori

Kaminska

Magdalena

European Paediatric Hodgkin Network

Nelen

Vera

Provinciaal Instituut voor Hygiene

Nguyen

Gérard

Rett Syndrome Europe

Vittozzi

Luciano

Centro Nazionale Malattie Rare

Weill

Alain

European Haemophilia Consortium

Zeidler

Cornelia

Medizinische Hochschule Hannover

4.   Projekti reto slimību jomā, ko finansē Kopienas pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

4.1.   To aizstājēju saraksts alfabētiskā secībā, kuri iesaistīti pašlaik notiekošos un/vai jau īstenotos projektos reto slimību jomā, ko finansē Kopienas pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Blay | Jean-Yves | European Organisation for Research and Treatment of Cancer |
| Bushby | Kate | Institute of Human Genetics, University of Newcastle |
| De Baets | Marc | School for mental health and neuroscience, Maastricht University |
| Hiort | Olaf | Universitätsklinikum Schleswig-Holstein |
| Koutouzov | Sophie | GIS-Institut des Maladies Rares |
| Wagemaker | Gerard | Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Blay

Jean-Yves

European Organisation for Research and Treatment of Cancer

Bushby

Kate

Institute of Human Genetics, University of Newcastle

De Baets

Marc

School for mental health and neuroscience, Maastricht University

Hiort

Olaf

Universitätsklinikum Schleswig-Holstein

Koutouzov

Sophie

GIS-Institut des Maladies Rares

Wagemaker

Gerard

Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam

4.2.   To aizstājēju saraksts alfabētiskā secībā, kuri iesaistīti pašlaik notiekošos un/vai jau īstenotos projektos reto slimību jomā, ko finansē Kopienas pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Matthijs | Gert | Centre for Human Genetics, University of Leuven |
| Palau | Francesc | Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras |
| Picci | Piero | Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna |
| Rieß | Olaf | Institute of Medical Genetics, University of Tübingen |
| Tanner | Stuart | Emeritus professor at University of Sheffield |
| Zambruno | Giovanna | Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Matthijs

Gert

Centre for Human Genetics, University of Leuven

Palau

Francesc

Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras

Picci

Piero

Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna

Rieß

Olaf

Institute of Medical Genetics, University of Tübingen

Tanner

Stuart

Emeritus professor at University of Sheffield

Zambruno

Giovanna

Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/6

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 27. jūlijs

2010/C 204/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3033 |
| JPY | Japānas jena | 113,79 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4530 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83820 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4615 |
| CHF | Šveices franks | 1,3775 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9995 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,090 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 283,74 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7092 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0045 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2478 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9701 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4402 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3382 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1214 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7662 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7731 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 539,82 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5180 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8345 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2470 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 750,25 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1504 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,676 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,3550 |
| THB | Taizemes bāts | 41,966 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2928 |
| MXN | Meksikas peso | 16,4437 |
| INR | Indijas rūpija | 60,8090 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3033

JPY

Japānas jena

113,79

DKK

Dānijas krona

7,4530

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83820

SEK

Zviedrijas krona

9,4615

CHF

Šveices franks

1,3775

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9995

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,090

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

283,74

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7092

PLN

Polijas zlots

4,0045

RON

Rumānijas leja

4,2478

TRY

Turcijas lira

1,9701

AUD

Austrālijas dolārs

1,4402

CAD

Kanādas dolārs

1,3382

HKD

Hongkongas dolārs

10,1214

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7662

SGD

Singapūras dolārs

1,7731

KRW

Dienvidkorejas vona

1 539,82

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5180

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8345

HRK

Horvātijas kuna

7,2470

IDR

Indonēzijas rūpija

11 750,25

MYR

Malaizijas ringits

4,1504

PHP

Filipīnu peso

59,676

RUB

Krievijas rublis

39,3550

THB

Taizemes bāts

41,966

BRL

Brazīlijas reāls

2,2928

MXN

Meksikas peso

16,4437

INR

Indijas rūpija

60,8090

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/7

---

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – Programma Kultūra (2007.–2013. gads)

Programmas darbību īstenošana: daudzgadu sadarbības projekti; sadarbības pasākumi; īpašas darbības (trešās valstis); un atbalsts tām struktūrām, kas Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

2010/C 204/04

IEVADS

Šis aicinājums iesniegt priekšlikumus ir pamatots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (1) (2006.gada 12. decembris), ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013. gads), turpmāk tekstā saukta par “Programmu”. Sīki izklāstīti šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus nosacījumi ir pieejami Programmas (2007.–2013. gadam) rokasgrāmatā, kas publicēta Europa tīmekļa vietnē (skatīt VIII punktu). Programmas rokasgrāmata ir neatņemama šī aicinājuma iesniegt priekšlikumus daļa.

I.   Mērķi

Programma ir izveidota, lai uzlabotu kopējo kultūras telpu Eiropas iedzīvotājiem, kas balstīta uz kopējo kultūras mantojumu, attīstot sadarbību kultūras jomā starp kultūras pakalpojumu sniedzējiem valstīs, kas līdzdarbojas šajā Programmā (2), ar mērķi sekmēt Eiropas pilsonības izvirzīšanu priekšplānā.

Programma ir paredzēta trīs noteiktu mērķu sasniegšanai,

| — | sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti, |
| --- | --- |

—

sekmēt kultūras nozarē strādājošo cilvēku starptautisko mobilitāti,

| — | atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību, |
| --- | --- |

—

atbalstīt kultūras un mākslas darbu un produktu starptautisko apgrozību,

| — | sekmēt starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

—

sekmēt starpkultūru dialogu.

Programmas pieeja ir elastīga un starpnozaru, kā arī uzmanība tajā vērsta uz to prasību izpildi, kuras sabiedriskās apspriešanas gaitā (kas vainagojās ar šīs Programmas izstrādi) pauduši kultūras pakalpojumu sniedzēji.

II.   Daļas

Šis aicinājums attiecas uz šādām Programmas daļām:

1.   Kultūras sadarbības projektu atbalsts (1.1., 1.2.1., un 1.3.5. daļa)

Kultūras iestādes saņem atbalstu projektiem, kas paredzēti pārrobežu sadarbības attīstībai un kultūras un mākslas pasākumu radīšanai un īstenošanai.

Šī daļa ir paredzēta, lai palīdzētu dažādu valstu organizācijām, piemēram, teātriem, muzejiem, profesionālām apvienībām, pētniecības centriem, universitātēm, kultūras iestādēm un valsts iestādēm, kuras piedalās Programmā, sadarboties, lai dažādas nozares var strādāt kopā un paplašināt savu pārrobežu sadarbību kultūras un mākslas jomā.

Šī daļa ir sadalīta šādās četrās, turpmāk izklāstītās kategorijās.

1.1. daļa. Daudzgadu sadarbības projekti (ilgst no trīs līdz pieciem gadiem)

Pirmā kategorija ir paredzēta daudzgadīgu starptautisku kultūras saišu izveidošanas veicināšanai, lai iedrošinātu vismaz sešus kultūras pakalpojumu sniedzējus no vismaz sešām piemērotajām valstīm sadarboties un strādāt nozarēs un starp tām, lai izstrādātu kopīgus kultūras pasākumus trīs līdz piecu gadu garumā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 200 000 līdz EUR 500 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem. Finansējums ir domāts, lai palīdzētu izveidot vai paplašināt projekta ģeogrāfiskās robežas, kā arī, lai tas būtu ilgtspējīgs projekts arī pēc finansējuma perioda beigām.

1.2.1. daļa. Sadarbības projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Otrā kategorija attiecas uz darbībām, kurās piedalās vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzēji, kas sadarbojas nozaru un starpnozaru jomā, no vismaz trīs piemērotajām valstīm divu gadu laikā. Īpaša uzmanība pievērsta darbībām, kas paredzētas ilgtermiņa sadarbības veidu izpētei. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

1.3.5. daļa. Sadarbības projekti ar trešajām valstīm (ilgst līdz 24 mēnešiem)

Trešā kategorija ir domāta, lai atbalstītu tos sadarbības projektus kultūras jomā, kas paredzēti kultūras vērtību apmaiņai starp valstīm, kas piedalās Programmā un trešajām valstīm, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas asociāciju vai sadarbības nolīgumus, ja sadarbības nolīgumos ir ietvertas klauzulas par kultūras jomu. Katru gadu viena vai vairākas trešās valstis tiek izraudzītas attiecīgam gadam. Katru gadu konkrētā(-s) valsts(-is) savlaicīgi, pirms pieteikuma iesniegšanas termiņa, tiek norādīta(-s) programmas tīmekļa vietnē (skatīt 7. punktu).

Darbībai jārada konkrēta starptautiska sadarbības dimensija. Sadarbības projektos jāsadarbojas vismaz trim kultūras pakalpojumu sniedzējiem no vismaz trim programmas dalībvalstīm, jānotiek sadarbībai kultūras jomā ar vismaz vienu organizāciju no izvēlētās trešās valsts un tajos jābūt paredzētiem kultūras pasākumiem, kuri notiek izraudzītajā trešajā valstī. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 50 000 līdz EUR 200 000, bet Eiropas Savienības finanšu atbalsta griesti ir 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

2.   Literāro tulkojumu projekti (ilgst līdz 24 mēnešiem) (skatīt 1.2.2. punktu)

Trešā kategorija attiecas uz atbalstu tulkošanas projektiem. ES atbalsts literārajai tulkošanai ir paredzēts, lai uzlabotu zināšanas par pārējo eiropiešu literatūru un literāro mantojumu, veicinot literāro darbu apgrozību valstu starpā. Izdevniecības var saņemt dotācijas daiļliteratūras tulkošanai un publicēšanai no vienas Eiropas valodas otrā Eiropas valodā. Finanšu līdzekļi ir pieejami robežās no EUR 2 000 līdz EUR 60 000, bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 50 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

3.   Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem (projektiem, kas ilgst līdz 12 mēnešiem vai trīs gadu partnerības projekti) (skatīt 1.3.6. daļu)

Šīs daļas mērķis ir atbalstīt Eiropas kultūras festivālus un veicināt vispārējo programmas mērķu sasniegšanu (t. i., profesionāļu mobilitāte, darbu aprite un starpkultūru dialogs).

Dotācija nevar būt lielāka par EUR 100 000, kas veido ne vairāk kā 60 % attaisnoto izmaksu. Atbalstu var piešķirt vienam festivāla ciklam vai trim cikliem.

4.   Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā (2. daļa) (darbības dotācija 12 mēnešiem vai trīs gadu partnerības projekti)

Kultūras organizācijas, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā vai vēlas to darīt, var saņemt dotācijas savām kārtējām izmaksām. Šī daļa ir paredzēta tām organizācijām, kuras sekmē vienotas kultūras pieredzes izjūtu ar patiesu Eiropas dimensiju.

Saskaņā ar šo daļu piešķirtās dotācijas ir atbalsts labumsaņēmējas organizācijas pastāvīgas darbības radītām kārtējām izmaksām. Tas pamatīgi atšķiras no jebkurām citām dotācijām, kuras var tikt piešķirtas saskaņā ar citām šīs Programmas daļām.

Saskaņā ar šo daļu piemērotas ir trīs organizāciju kategorijas:

| a) | vēstnieki; |
| --- | --- |

a)

vēstnieki;

| b) | atbalsta un aizsardzības tīkliem; |
| --- | --- |

b)

atbalsta un aizsardzības tīkliem;

| c) | strukturētā dialoga platformas. |
| --- | --- |

c)

strukturētā dialoga platformas.

Ir pieejami maksimāli pieļaujamie finanšu līdzekļi (atkarībā no kategorijas, uz kuru iesniegts pieteikums), bet ES finanšu atbalsta līmenis nepārsniedz 80 % no kopējiem attaisnotajiem izdevumiem.

5.   Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē (ilgst līdz 24 mēnešiem) (skatīt 3.2. daļu)

Šī kategorija ir paredzēta, lai atbalstītu tādu privāto un valsts organizāciju sadarbības projektus (piemēram, valsts, reģionālo vai vietējo iestāžu kultūras struktūrvienību, kultūras nodibinājumu un fondu, universitāšu struktūrvienību, kas specializējušās kultūras jautājumos, profesionāļu organizāciju un tīklu), kurām ir tieša un praktiska pieredze kultūras politikas analīzē, novērtēšanā vai tās ietekmes izvērtēšanā vietējā, reģionālajā, valsts un/vai Eiropas līmenī saistībā ar vienu vai vairākiem no trim Eiropas darba kārtības kultūrai mērķiem (3):

| — | kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga veicināšana, |
| --- | --- |

—

kultūras daudzveidības un starpkultūru dialoga veicināšana,

| — | kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, |
| --- | --- |

—

kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai,

| — | kultūras kā Eiropas Savienības ārējo attiecību būtiska elementa veicināšana, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4). |
| --- | --- |

—

kultūras kā Eiropas Savienības ārējo attiecību būtiska elementa veicināšana, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4).

Pasākumos ir jāpiedalās vismaz trim organizācijām, kuras ir juridiski izveidotas vismaz trijās Programmas dalībvalstīs.

Dotācija nevar būt lielāka par EUR 120 000, kas veido ne vairāk kā 60 % attaisnoto izmaksu.

III.   Piemērotās darbības un piemērotie pretendenti

Programmai var pieteikties visu kategoriju kultūras pakalpojumu sniedzēji tiktāl, ciktāl tie darbojas kā bezpeļņas organizācijas. Audiovizuālās kultūras nozares un darbības (tostarp filmu festivāli), uz kurām jau attiecas MEDIA programma, nav atbilstīgas saskaņā ar programmu “Kultūra”. Tomēr organizācijas, kuras darbojas galvenokārt audiovizuālajā nozarē un to darbība ir bezpeļņas, ir atbilstīgas saskaņā ar programmas “Kultūra” 2. daļas kategoriju “Tīkli”, jo MEDIA programmā šāds atbalsts nav paredzēts.

Piemērotiem pretendentiem jābūt:

| — | valsts (5) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares), un |
| --- | --- |

—

valsts (5) vai privātai organizācijai ar juridisku statusu, kuras galvenā darbības joma ir kultūra (kultūras un radošās nozares), un

| — | birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā. |
| --- | --- |

—

birojam pēc juridiskās adreses ir jābūt reģistrētajam vienā no valstīm, kas piedalās šajā Programmā.

Fiziskas personas nav tiesīgas pieteikties uz dotācijām saskaņā ar šo Programmu.

IV.   Piemērotās valstis

Piemērotās valstis saskaņā ar šo Programmu ir:

| — | Eiropas Savienības dalībvalstis (6), |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības dalībvalstis (6),

| — | EEZ valstis (Īslande, Lihtenšteina, Norvēģija) (7), |
| --- | --- |

—

EEZ valstis (Īslande, Lihtenšteina, Norvēģija) (7),

| — | ES kandidātvalstis (Horvātija, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija, Serbija un Melnkalne). |
| --- | --- |

—

ES kandidātvalstis (Horvātija, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija, Serbija un Melnkalne).

Rietumbalkānu valstis (Albānija un Bosnija-Hercegovina) var kļūt par piemērotām valstīm nākotnē, ja tiek noslēgts Saprašanās memorands attiecībā uz katras šīs valsts piedalīšanos Programmā (8).

V.   Piešķiršanas kritēriji

1.1., 1.2.1. un 1.3.5. daļa:

| — | cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību,

| — | darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem, |
| --- | --- |

—

partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus,

| — | cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību), |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību),

| — | starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz sadarbības projektiem ar trešajām valstīm, 1.3.5. daļa). |
| --- | --- |

—

starptautiskās sadarbības dimensija (tikai attiecībā uz sadarbības projektiem ar trešajām valstīm, 1.3.5. daļa).

1.2.2. daļa:

| — | cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un darbību saistībā ar Programmas mērķiem, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un darbību saistībā ar Programmas mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiks atbilstoši izplatīti un popularizēti. |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ierosināto darbību rezultāti tiks atbilstoši izplatīti un popularizēti.

1.3.6. daļa:

| — | projekta darbību Eiropas pievienotā vērtība un Eiropas dimensija, |
| --- | --- |

—

projekta darbību Eiropas pievienotā vērtība un Eiropas dimensija,

| — | programmas kvalitāte un novatoriskums, |
| --- | --- |

—

programmas kvalitāte un novatoriskums,

| — | ietekme uz auditoriju, |
| --- | --- |

—

ietekme uz auditoriju,

| — | Eiropas profesionāļu dalība un to paredzētās apmaiņas kvalitāte. |
| --- | --- |

—

Eiropas profesionāļu dalība un to paredzētās apmaiņas kvalitāte.

2. daļa:

| — | cik lielā mērā ar darba programmu un turpmākajām darbībām var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, kā arī piedāvāto darbību Eiropas dimensiju, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darba programmu un turpmākajām darbībām var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, kā arī piedāvāto darbību Eiropas dimensiju,

| — | darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darba programmu un turpmākās darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darba programmu un turpmākās darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | cik lielā mērā ar projekta darba programmu un turpmākām darbībām var panākt rezultātus, kas sasniedz pēc iespējas vairāk cilvēku gan tieši, gan netieši, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar projekta darba programmu un turpmākām darbībām var panākt rezultātus, kas sasniedz pēc iespējas vairāk cilvēku gan tieši, gan netieši,

| — | cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var iegūt piemērota līmeņa ilgtspējību (ilgtermiņa rezultāti un sadarbība), kā arī pastiprināt citas iespējamās veicināšanas darbības. |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var iegūt piemērota līmeņa ilgtspējību (ilgtermiņa rezultāti un sadarbība), kā arī pastiprināt citas iespējamās veicināšanas darbības.

3.2. daļa:

| — | cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar projektu var radīt patiesu Eiropas pievienoto vērtību,

| — | darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

darba programmas un turpmāko darbību saistība ar Programmas noteiktajiem mērķiem,

| — | cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbības plāno un var veikt veiksmīgi ar augstu izcilības līmeni,

| — | partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem, |
| --- | --- |

—

partnerības kvalitāte starp koordinatoru un līdzorganizatoriem,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var radīt rezultātus, kas sasniedz Programmas mērķus,

| — | cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē, |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā projekta darbību rezultātus atbilstoši izplata un popularizē,

| — | cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību). |
| --- | --- |

—

cik lielā mērā ar darbībām var iegūt ilgtermiņa ietekmi (ilgtspējību).

VI.   Budžets

Programmas kopējais budžets ir EUR 400 miljoni (9) laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam. Kopējās ikgadējās budžeta apropriācijas, tostarp darbībām, kas nav iekļautas Programmas rokasgrāmatā, var svārstīties no apmēram EUR 43 miljoniem līdz apmēram EUR 58 miljoniem – atkarībā no gada.

Pēc Komisijas ierosinājuma gada budžeta sadalījumu pa daļām (saskaņā ar turpmāk norādītajām aproksimācijām) apstiprina Programmu komiteja.

Paredzētais budžets 2010. gadā šādām daļām:

| 1.1. daļa. | Daudzgadu sadarbības projekti | EUR 20 204 724 |
| --- | --- | --- |
| 1.2.1. daļa. | Sadarbības projekti | EUR 18 500 000 |
| 1.2.2. daļa. | Literāro tulkojumu projekti | EUR 2 700 000 |
| 1.3.5. daļa. | Sadarbības projekti ar trešajām valstīm | EUR 1 500 000 |
| 1.3.6. daļa. | Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem | EUR 2 500 000 |
| 2. daļa. | Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | EUR 6 100 000 |
| 3.2. daļa. | Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē | EUR 700 000 |

1.1. daļa.

Daudzgadu sadarbības projekti

EUR 20 204 724

1.2.1. daļa.

Sadarbības projekti

EUR 18 500 000

1.2.2. daļa.

Literāro tulkojumu projekti

EUR 2 700 000

1.3.5. daļa.

Sadarbības projekti ar trešajām valstīm

EUR 1 500 000

1.3.6. daļa.

Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem

EUR 2 500 000

2. daļa.

Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

EUR 6 100 000

3.2. daļa.

Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē

EUR 700 000

VII.   Pieteikumu iesniegšanas termiņi

| Daļas | Pieteikumu iesniegšanas termiņš |
| --- | --- |
| 1.1. daļa. | Daudzgadu sadarbības projekti | 2010. gada 1. oktobris |
| 1.2.1. daļa. | Sadarbības projekti | 2010. gada 1. oktobris |
| 1.2.2. daļa. | Literāro tulkojumu projekti | 2011. gada 3. februāris |
| 1.3.5. daļa. | Sadarbības projekti ar trešajām valstīm | 2011. gada 3. maijs |
| 1.3.6. daļa. | Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem | 2010. gada 15. novembris |
| 2. daļa. | Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā | 2010. gada 15. septembris |
| 3.2. daļa. | Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē | 2010. gada 1. oktobris |

Daļas

Pieteikumu iesniegšanas termiņš

1.1. daļa.

Daudzgadu sadarbības projekti

2010. gada 1. oktobris

1.2.1. daļa.

Sadarbības projekti

2010. gada 1. oktobris

1.2.2. daļa.

Literāro tulkojumu projekti

2011. gada 3. februāris

1.3.5. daļa.

Sadarbības projekti ar trešajām valstīm

2011. gada 3. maijs

1.3.6. daļa.

Atbalsts Eiropas kultūras festivāliem

2010. gada 15. novembris

2. daļa.

Atbalsts organizācijām, kuras Eiropas līmenī darbojas kultūras jomā

2010. gada 15. septembris

3.2. daļa.

Sadarbības projekti starp organizācijām, kas iesaistītas kultūras politikas analīzē

2010. gada 1. oktobris

Plānojot pieteikumu iesniegšanu pieteicējiem jāņem vērā, ka gadījumā, ja pieteikumu iesniegšanas termiņš iekrīt nedēļas nogalē vai valsts brīvdienās pieteicēja valstī, termiņš netiek pagarināts.

Pieteikumu iesniegšanas termiņi nākamajiem gadiem saskaņā ar programmu “Kultūra” ir tie paši kalendārie datumi, kas norādīti Programmas rokasgrāmatā.

VIII.   Papildu informācija

Sīki izklāstīta informācijas par pieteikšanās nosacījumiem ir pieejama programmas “Kultūra” rokasgrāmatā šādās tīmekļa vietnēs:

| | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  OV L 372, 27.12.2006. 1. lpp.

(2)  Skatīt IV. punktu.

(3)  Skatīt Paziņojumu par Eiropas darba kārtību kultūrai augošas globalizācijas apstākļos, COM(2007) 242 galīgā redakcija: http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/en/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Par valsts organizāciju tiek uzskatīta jebkura organizācija, kurai kādu daļu no izmaksām pēc likuma sedz centrālā, reģionālā vai vietējā pašvaldība no valsts budžeta. Tas ir, šīs izmaksas tiek finansētas no valsts sektora līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar likumu no nodokļiem, sodiem vai nodevām – bez pieteikšanās procesa, kura rezultātā šīs organizācijas varētu arī nesaņemt finansējumu. Organizācijas, kuru pastāvēšana ir atkarīga no valsts finansējuma un kuras gadu pēc gada saņem dotācijas, bet attiecībā uz kurām ir vismaz teorētiska iespēja, ka attiecīgā gadā tās var nesaņemt finansējumu, tiek uzskatītas par privātām organizācijām.

(6)  27 Eiropas Savienības dalībvalstis: Vācija, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Dānija, Spānija, Igaunija, Somija, Francija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Čehija, Rumānija, Apvienotā Karaliste, Slovākija, Slovēnija un Zviedrija.

(7)  Eiropas Ekonomikas zona.

(8)  Papildinformācija par notikumiem attiecībā uz šīm trešām valstīm tiks paziņota Izpildaģentūras tīmekļa vietnē: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Trešās valstis, kas piedalās programmā, arī veic iemaksas programmas budžetā.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/13

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 204/05

| 1. | Komisija 2010. gada 19. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Nippon Telegraph and Telephone Corporation (“NTT”, Japāna) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Dimension Data Holdings Plc (“Dimension Data”, Dienvidāfrika) publiskā izsolē, kas izziņota 2010. gada 15. jūlijā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 19. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Nippon Telegraph and Telephone Corporation (“NTT”, Japāna) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Dimension Data Holdings Plc (“Dimension Data”, Dienvidāfrika) publiskā izsolē, kas izziņota 2010. gada 15. jūlijā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | NTT: IT pakalpojumi un starptautiski telekomunikāciju pakalpojumi klientiem ārpus Japānas, un reģionālie telekomunikāciju pakalpojumi Japānā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

NTT: IT pakalpojumi un starptautiski telekomunikāciju pakalpojumi klientiem ārpus Japānas, un reģionālie telekomunikāciju pakalpojumi Japānā,

| — | Dimension Data: IT pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

Dimension Data: IT pakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/14

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 204/06

| 1. | Komisija 2010. gada 20. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Silver Lake Group L.L.C.“(Silver Lake”, ASV) un dažas BC European Capital VIII komandītsabiedrības, ko pārvalda CIE Management II Limited (“CIE”, Normandijas salas), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu MultiPlan Holdings, Inc., kas ir MultiPlan, Inc. mātesuzņēmums (“MultiPlan”, ASV). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 20. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Silver Lake Group L.L.C.“(Silver Lake”, ASV) un dažas BC European Capital VIII komandītsabiedrības, ko pārvalda CIE Management II Limited (“CIE”, Normandijas salas), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu MultiPlan Holdings, Inc., kas ir MultiPlan, Inc. mātesuzņēmums (“MultiPlan”, ASV).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Silver Lake: ieguldījumi tehnoloģiju uzņēmumos un nozarēs, kas balstās uz tehnoloģijām un ir ar tām saistītas, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Silver Lake: ieguldījumi tehnoloģiju uzņēmumos un nozarēs, kas balstās uz tehnoloģijām un ir ar tām saistītas,

| — | uzņēmums CIE: ieguldījumi uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

uzņēmums CIE: ieguldījumi uzņēmumos,

| — | uzņēmums MultiPlan: piekļuves nodrošināšana neatkarīgam veselības aprūpes pakalpojumu tīklam ASV. |
| --- | --- |

—

uzņēmums MultiPlan: piekļuves nodrošināšana neatkarīgam veselības aprūpes pakalpojumu tīklam ASV.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 28.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 204/15

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 204/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“BAYERISCHES RINDFLEISCH”/“RINDFLEISCH AUS BAYERN”

EK Nr.: DE-PGI-0005-0640-08.08.2007

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Bayerisches Rindfleisch”/“Rindfleisch aus Bayern”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Bayerisches Rindfleisch” ir tādu liellopu (visu kategoriju) liemeņi vai izcirtņi, kas dzimuši, audzēti, nobaroti un līdz nokaušanai turēti Bavārijā. Uz “Bayerisches Rindfleisch” liemeņa nedrīkst būt marķējuma DFD, un pH vērtība nedrīkst pārsniegt 6,0. Apzīmējums DFD nozīmē to, ka gaļa ir tumša (dark), cieta (firm) un sausa (dry). Šāda gaļa tiek uzskatīta par nepilnvērtīgu. Turklāt “Bayerisches Rindfleisch” ir jāatbilst liemeņu Kopienas klasifikācijas E, U un R atbilstības klašu kritērijiem un 2.–4. taukaudu klasei.

Dabīgās vides un klimata dēļ ir liela atšķirība starp Bavārijas šķirnes liellopiem un liellopiem, kas audzēti citos Vācijas apgabalos. Atšķirība no liellopiem, kas audzēti Ziemeļvācijā, ir jo īpaši spilgti izteikta.

Ziemeļvācijā pārsvarā audzē Holšteinas–Frīzijas šķirnes govis, bet Bavārijā ļoti plaši izplatīta ir Fleckvieh piena/gaļas govju šķirne (80 %), kam seko Braunvieh un Gelbvieh šķirne. Bavārijā ir arī govju šķirnes, kas īpaši pielāgotas Bavārijas apstākļiem – Murnau-Werdenfelser un Pinzgauer. Tomēr “Bayerisches Rindfleisch” iegūst tikai no tradicionālajām Bavārijas šķirnēm – Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgauer un Murnau-Werdenfelser liellopiem.

Atkarībā no kaušanai paredzēto lopu šķirnes “Bayerisches Rindfleisch” gaļai ir jāatbilst turpmāk norādītajām papildu prasībām attiecībā uz vecumu un kautsvaru.

Teļš: lops, kurš atšķirts no zīdītājmātes vismaz piecu mēnešu vecumā un kura vecums kaušanas laikā nepārsniedz astoņus mēnešus, un kura minimālais svars ir 120 kg un maksimālais – 220 kg.

Gadu vecs lops: jauns liellops vecumā no astoņiem līdz divpadsmit mēnešiem, kura minimālais svars ir 150 kg un maksimālais – 300 kg.

Pieaudzis liellops: vīriešu vai sieviešu kārtas liellops, kura vecums pārsniedz divpadsmit mēnešus un kura minimālais svars ir 220 kg. Maksimālais vēršu kautsvars ir 430 kg, un maksimālais kaušanas vecums ir 24 mēneši. Govīm maksimālais kaušanas vecums ir septiņi gadi, un maksimālais kautsvars – 450 kg.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Lopiem jābūt dzimušiem, audzētiem un nobarotiem Bavārijā, t. i., visam viņu dzīves ciklam jānotiek šajā apgabalā.

Lopu kaušanai netiek piemēroti nekādi ģeogrāfiski ierobežojumi. Tomēr tiem ir jāsasniedz lopkautuve trīs stundu laikā pēc iekraušanas transportlīdzeklī. Tas nodrošina augstu gaļas kvalitāti, no kā ir atkarīga “Bayerisches Rindfleisch” labā reputācija. Pārāk ilgs transportēšanas laiks var negatīvi ietekmēt gaļas kvalitāti (t. i., DFD).

Attiecībā uz galvenajiem faktoriem gaļas kvalitātes nodrošināšanā visos “Bayerisches Rindfleisch” tirgošanas posmos ir jāievēro šādi noteikumi: nosaukumu “Bayerisches Rindfleisch” drīkst piemērot tikai tādu liellopu gaļai, par kuriem var pierādīt, ka tie ir dzimuši un bez pārtraukuma nobaroti Bavārijā, kā arī to, ka tie atbilst Vienotā dokumenta kritērijiem. Augstāko un noturīgo kvalitāti garantē tas, ka ikviens liellops ir reģistrēts dzīvnieku izcelsmes un informācijas datubāzē (sk. http://www.hi-tier.de/) vai līdzvērtīgās sistēmās un ka to līdz kaušanas vietai pavada tā izcelsmes apliecinājuma sertifikāts.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai utt.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Bavārijas brīvvalsts (Bavārija)

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Liellopu audzēšana un ar to saistītā ganību izmantošana jau gadsimtiem ilgi dominē lielā daļā Bavārijas ainavas. Tas jo īpaši attiecas uz Bavārijas kalnājiem un Alpu kalnu pakājēm, kur ir vairāk pļavu un ganību nekā aramzemes un kur klimatiskie un topogrāfiskie apstākļi ir labvēlīgi tipiskai Bavārijas liellopu audzēšanai. No seniem laikiem Alpu kalnu pakājes ganību josla ir bijusi mazo ģimenes fermu galvenais balsts. Ir jāpiebilst, ka liellopus lielā apjomā audzē arī citos Bavārijas reģionos un ka arī šo lopu gaļu tradicionāli tirgo ar “Bayerisches Rindfleisch” zīmolu.

5.2.   Produkta specifika:

Liellopu audzēšana

Bavārijas liellopu audzēšana ir slavena un atzīta visā pasaulē. Tāpēc Bavārijas vaislas liellopus eksportē uz visām pasaules daļām. Ļoti sekmīgi darbojas Veilheimas (Weilheim) un Mīsbahas (Miesbach) raibo liellopu audzēšanas asociācijas. Bavārijas liellopus augsti vērtē visā pasaulē, jo no tiem var iegūt gan daudz gaļas, gan daudz piena.

Tipiskās Bavārijas Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh un Murnau-Werdenfelser, kā arī Pinzgauer šķirnes lopi veido vairāk nekā 90 % ganāmpulka. Visu šo šķirņu izcelsmes vieta ir galvenokārt vai vienīgi Bavārija.

Fleckvieh, vissvarīgākās Bavārijas liellopu šķirnes, liellopu un teļa gaļas ražošana sākās, kad Max Obermaier un Johann Fischbacher no Gmund am Tegernsee 1837. gadā tuvējā Mīsbahā ieveda no Šveices dažus slavenos Sīmentāles liellopus.

Mīsbaha tagad ir vissvarīgākā liellopu audzēšanas biedrība, kas pārdod Fleckvieh teles un teļus. Šo liellopu audzēšanas zona sniedzas no Minhenes līdz Austrijas robežai, savukārt Veilheimas audzēšanas zona atrodas uz rietumiem, bet Traunšteinas – uz austrumiem. Šajā zonā ir gandrīz 50 000 ciltsgrāmatā reģistrētu govju un aptuveni 1 800 saimniecību. Gadu vecos liellopus audzē galvenokārt pļavu un kalnu ganībās, lai gan tas nav obligāts noteikums. Vaislas liellopu priekšrocības ir šādas: liela ražība, laba veselība, vislabākie tesmeņi un vislabākā ķermeņa uzbūve. Fleckvieh liellopi spēj pielāgoties visiem saimniecību apstākļiem. Liellopu audzēšanas biedrība ir padarījusi Mīsbahas vārdu slavenu Eiropā un visā pasaulē.

Citas tipiskās Bavārijas liellopu šķirnes (t. i., Allgäuer Braunvieh, Fränkische Gelbvieh, Pinzgauer un Murnau-Werdenfelser) tika izveidotas tajā pašā laikā, kad izveidoja Sīmentāles šķirni. Brūnās govis var atrast galvenokārt Algavas šķēršļotajā, kalnainajā un Alpu reģionā, kā arī paugurainajās ganībās, kas atrodas aiz šā reģiona.

“Bayerisches Rindfleisch” reputācija

“Bayerisches Rindfleisch” ir labi pazīstama, un tai ir laba reputācija Vācijā un ārvalstīs. To eksportē lielā apjomā galvenokārt uz Itāliju un Franciju. Piemēram, Francijā “Bayerisches Rindfleisch” pārdod kā “boeuf de Bavière”, tādējādi izmantojot apstākli, ka franču patērētāji to ir iecienījuši.

Pētījumi par patērētājiem, ko veica Minhenes Tehniskā universitāte 1998., 2003. un 2007. gadā, skaidri apliecināja, ka patērētāji ir ļoti iecienījuši “Bayerisches Rindfleisch”. 2003. un 2007. gadā veiktie pētījumi rāda, ka “Bayerisches Rindfleisch” ir laba reputācija un ka cilvēki ir gatavi maksāt 85 centus vairāk (65 centus 2007. gadā) par kg liellopu cepeša gaļas. 2003. gadā valsts mēroga pētījumā aptuveni 65 % aptaujāto (88 % Vācijas dienvidos) atzina, ka “Bayerisches Rindfleisch” ir augstas vai ļoti augstas kvalitātes. Tajā pašā pētījumā 75 % aptaujāto Vācijas dienvidu patērētāju piekrita, ka Bavārijā ir labi dabīgie apstākļi liellopu gaļas ražošanai, 63 % apgalvoja, ka Bavārijas lauki ir vēl arvien nepiesārņoti un ka tas ir iemesls “Bayerisches Rindfleisch” augstajai kvalitātei un labajai garšai.

Tādējādi augstā kvalitāte, ko piedēvē “Bayerisches Rindfleisch”, ir balstīta uz saikni starp tās izcelsmi un kvalitāti patērētāju uztverē. Šā produkta īpašā reputācija un cēloniskā saikne starp tā reputāciju un Bavārijas reģionu ir daudzkārt pierādīta reprezentatīvās aptaujās, tostarp nesenās aptaujās.

Saikne ar Bavārijas virtuvi

Bavārijā liellopu gaļu parasti pasniedz svētku mielastos – Lieldienās, Vasarsvētkos, baznīcas gadatirgos un Ziemassvētkos. Kopš seniem laikiem vārītai liellopu gaļai šādos svētkos ir bijusi liela nozīme Bavārijas kulinārijā. Piemēram, vārīta liellopu gaļa (vērša) ir tipisks un populārs ēdiens visā Bavārijā. Citi tipiski Bavārijas ēdieni ir “Tellerfleisch”, “Münchner Kronfleisch” un “Bofflamot” (Boeuf à la mode). Liellopu un teļa gaļu izmanto arī, lai pagatavotu vienu no Bavārijas visslavenākajām desu šķirnēm – “Münchner Weisswurst”. Tā satur vismaz 51 % teļa gaļas, kas piešķir šim produktam tipisku garšu, kura to ir padarījusi slavenu visā pasaulē.

Augstas kvalitātes gaļa, pamatojoties uz kvalitātes nodrošinājumu visos tirdzniecības posmos

Pēdējos 20 gados šā produkta īpašo reputāciju garantēja un stiprināja mērķtiecīga kvalitātes nodrošināšanas sistēma visos tirdzniecības posmos.

Dažādiem pasākumiem un jo īpaši tam apstāklim, ka zemākas kvalitātes DFD gaļa netika izmantota, kā arī maksimālās pH vērtības 6,0 kā obligāta kvalitātes nodrošinājuma kritērija mērījumiem un ieviešanai bija liela nozīme, padarot “Bayerisches Rindfleisch” pazīstamu un iecienītu patērētāju vidū. Šie faktori ir arī svarīgi, pieņemot lēmumus liellopu gaļas iegādē.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Vairākumu liellopu un govis Bavārijā audzē Alpu kalnu reģionā, Alpu kalnu pakājēs, kalnos, kas robežojas ar šīm pakājēm, un Austrumbavārijas kalnājos. Arī citās Bavārijas teritorijās gadsimtiem ilgā tradīcija un liellopu audzēšanas, kā arī liellopu gaļas ražošanas lielā nozīme Bavārijas zemkopībā ir padarījusi liellopu audzētājus un gaļas ražotājus par speciālistiem savā nozarē. Patērētāji ir iecienījuši “Bayerisches Rindfleisch” gaļu tās īpašās kvalitātes, reputācijas un garšas dēļ, jo tā ir gaļa, ko iegūst no tipisku Bavārijas šķirņu liellopiem, kā aprakstīts iepriekš, ar jau minētajām vecuma un svara īpašībām. Šis apstāklis un lielā nozīme, kāda ir vietējai liellopu gaļai Bavārijas virtuvē, ir palīdzējuši “Bayerisches Rindfleisch” kļūt par īpašu reģionam raksturīgu produktu, kas ir labi pazīstams ārpus Bavārijas robežām un ir jo īpaši iecienīts. Bavārija ir Vācijas galvenais liellopu audzēšanas reģions, kā arī pasaules līdere Fleckvieh, Braunvieh un Gelbvieh liellopu šķirņu audzēšanā. No 12,7 miljoniem visu šķirņu liellopu Vācijā aptuveni 3,5 miljonus (ap 27 %) audzē Bavārijas saimniecībās.

“Bayerisches Rindfleisch” labā reputācija patērētāju vidū ir rezultāts gadu desmitos Bavārijas lauksaimniecības produktu nozarē īstenotiem kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem (“Geprüfte Qualität – Bayern”). Šī kvalitāte ir vairākas reizes nepārprotami apstiprināta iepriekš minētajās patērētāju aptaujās 1998., 2003. un 2007. gadā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Vācijas Patentu un preču zīmju valdes (DPMA) publikācija:

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/66 (7. izdevums specifikācijai, uz kuru attiecas lēmums par atļauju)

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---