# Euroopan unionin C 252/2016

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 252 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta12. heinäkuu 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 252

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta12. heinäkuu 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistavat säädökset |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2016/C 252/01 CON/2016/26 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (CON/2016/26) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

2016/C 252/01 CON/2016/26

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (CON/2016/26)

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 252/02 | Euron kurssi | 8 |
| 2016/C 252/03 | Komission päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, meri- ja kalastusasioiden pääosaston kalatalousalan yhdennetyn tiedonhallinnan ohjelmiston avoimen koodin lisensseistä | 9 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2016/C 252/02

Euron kurssi

8

2016/C 252/03

Komission päätös, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, meri- ja kalastusasioiden pääosaston kalatalousalan yhdennetyn tiedonhallinnan ohjelmiston avoimen koodin lisensseistä

9

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2016/C 252/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 10 |
| 2016/C 252/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2016/C 252/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar) (
  1
  ) | 12 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2016/C 252/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

10

2016/C 252/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV) (
  1
  )

1

11

2016/C 252/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar) (
  1
  )

1

12

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2016/C 252/07 | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaiseen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevaan hakemukseen ( EUVL C 408, 9.12.2015 ) | 13 |

Oikaisuja

2016/C 252/07

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaiseen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevaan hakemukseen ( EUVL C 408, 9.12.2015 )

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/1

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016,

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi

(CON/2016/26)

(2016/C 252/01)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 20 päivänä tammikuuta 2016 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 muuttamisesta eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustamiseksi (1) (jäljempänä ’ehdotettu asetus’). EKP vastaanotti 1 päivänä helmikuuta 2016 Euroopan parlamentilta samaa ehdotettua asetusta koskevan lausuntopyynnön.

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (EUT-sopimus) 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, sillä ehdotettu asetus sisältää säännöksiä, jotka vaikuttavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän rooliin myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen EUT-sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja vakavaraisuusvalvontaan liittyvään politiikkaan EUT-sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1.   Yleiset huomautukset

| 1.1 | Yhteisen valvontamekanismin (YVM) ja yhteisen kriisinratkaisumekanismin (KRM) perustamisen jälkeen Eurooppalainen talletussuojajärjestelmä on välttämätön kolmas pilari pankkiunionin viimeistelemiseksi. Vastuun ja määräysvallan on oltava linjassa, ja näin ollen Euroopan tason yhteisen turvaverkon luominen tallettajille on looginen seuraava askel, kun vastuu pankkivalvonnasta ja kriisinratkaisusta on jo nostettu Euroopan tasolle. Täysin toimivan YVM:n ja KRM:n myötä kansalliset viranomaiset eivät useimmissa tapauksissa voi kontrolloida keskeisiä tekijöitä, jotka määrittävät, onko kansallisen talletusten vakuusjärjestelmän maksettava korvauksia vakuutetuille tallettajille tai osallistuttava kriisinratkaisurahoitukseen. Näin ollen vastuu tallettajien luottamuksen tueksi ja rahoitusjärjestelmän turvaamiseksi tarvittavien varojen riittävyydestä olisi nostettava vastaavalle tasolle ja annettava eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle. Ehdotetussa asetuksessa noudatetaan viiden puheenjohtajan raportissa (2) olevia suosituksia, joissa peräänkuulutettiin Eurooppalaista talletussuojajärjestelmää. Kuten raportissa todetaan, pankkijärjestelmä voi olla aidosti yhteinen vain, jos luottamus pankkitalletusten turvallisuuteen on yhtä suuri kaikissa jäsenvaltioissa. Eurooppalainen talletussuojajärjestelmä toisi lisäksi mukanaan riskien hajauttamiseen liittyviä etuja, sillä riskit hajautettaisiin laajemmalle suuremman rahoituslaitosten joukon kesken, minkä vuoksi olisi vähemmän todennäköistä, että yksittäiset korvaustilanteet ylittäisivät järjestelmän kapasiteetin. |
| --- | --- |

1.1

Yhteisen valvontamekanismin (YVM) ja yhteisen kriisinratkaisumekanismin (KRM) perustamisen jälkeen Eurooppalainen talletussuojajärjestelmä on välttämätön kolmas pilari pankkiunionin viimeistelemiseksi. Vastuun ja määräysvallan on oltava linjassa, ja näin ollen Euroopan tason yhteisen turvaverkon luominen tallettajille on looginen seuraava askel, kun vastuu pankkivalvonnasta ja kriisinratkaisusta on jo nostettu Euroopan tasolle. Täysin toimivan YVM:n ja KRM:n myötä kansalliset viranomaiset eivät useimmissa tapauksissa voi kontrolloida keskeisiä tekijöitä, jotka määrittävät, onko kansallisen talletusten vakuusjärjestelmän maksettava korvauksia vakuutetuille tallettajille tai osallistuttava kriisinratkaisurahoitukseen. Näin ollen vastuu tallettajien luottamuksen tueksi ja rahoitusjärjestelmän turvaamiseksi tarvittavien varojen riittävyydestä olisi nostettava vastaavalle tasolle ja annettava eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle. Ehdotetussa asetuksessa noudatetaan viiden puheenjohtajan raportissa (2) olevia suosituksia, joissa peräänkuulutettiin Eurooppalaista talletussuojajärjestelmää. Kuten raportissa todetaan, pankkijärjestelmä voi olla aidosti yhteinen vain, jos luottamus pankkitalletusten turvallisuuteen on yhtä suuri kaikissa jäsenvaltioissa. Eurooppalainen talletussuojajärjestelmä toisi lisäksi mukanaan riskien hajauttamiseen liittyviä etuja, sillä riskit hajautettaisiin laajemmalle suuremman rahoituslaitosten joukon kesken, minkä vuoksi olisi vähemmän todennäköistä, että yksittäiset korvaustilanteet ylittäisivät järjestelmän kapasiteetin.

| 1.2 | EKP on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että yhteinen talletussuojajärjestelmä on pankkiunionin välttämätön kolmas pilari, jota tarvitaan tallettajien suojan vahvistamiseksi sekä rahoitusvakauden tukemiseksi, ja joka syventää talous- ja rahaliittoa (EMU) (3). |
| --- | --- |

1.2

EKP on komission kanssa täysin samaa mieltä siitä, että yhteinen talletussuojajärjestelmä on pankkiunionin välttämätön kolmas pilari, jota tarvitaan tallettajien suojan vahvistamiseksi sekä rahoitusvakauden tukemiseksi, ja joka syventää talous- ja rahaliittoa (EMU) (3).

| 1.3 | EKP suhtautuu myönteisesti myös siihen, että ehdotetussa asetuksessa perustetaan vaiheittainen prosessi, jossa osallistuvien talletusten vakuusjärjestelmien yhteistä vakuutusta lisätään asteittain siten, että lopulta saavutetaan täysin yhtenäistetty talletussuoja, jolla heikennetään pankkien ja niiden kotivaltion yhteyttä. |
| --- | --- |

1.3

EKP suhtautuu myönteisesti myös siihen, että ehdotetussa asetuksessa perustetaan vaiheittainen prosessi, jossa osallistuvien talletusten vakuusjärjestelmien yhteistä vakuutusta lisätään asteittain siten, että lopulta saavutetaan täysin yhtenäistetty talletussuoja, jolla heikennetään pankkien ja niiden kotivaltion yhteyttä.

| 1.4 | EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetussa asetuksessa vahvistetaan selkeä etenemissuunnitelma ja aikataulu, joihin sisältyy selkeästi määritellyt ja rajatut välietapit prosessissa, jonka määränpäänä on täysimittainen eurooppalainen talletussuojajärjestelmä. Jälleenvakuutusvaihe ja rinnakkaisvakuutusvaihe olisi näin ollen nähtävä siirtymävaiheina prosessissa kohti täysvakuutusta, jonka on tarkoitus alkaa vuonna 2024. Tämä vaiheittaisessa lähestymistavassa otetaan huomioon lisäuudistukset, jotka ovat vielä tarpeen pankkiunionin muilla osa-alueilla ja koko EMU:ssa tarvitaan. Tarkoituksena on myös varmistaa, että ennakollisten kannatusmaksujen kartuttamiseen varataan koko pankkiunionissa riittävästi aikaa ennen täysivakuutusvaiheen alkamista. Osallistuviin talletusten vakuusjärjestelmiin kuuluvien luottolaitosten tasapuolinen kohtelu varmistetaan ottamalla kannatusmaksujen suuruuden määrittämisessä huomioon laitoskohtaiset riskit suhteessa kaikkiin muihin pankkiunionin luottolaitoksiin. Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän uskottavuuden tukemiseksi ja pankkien ja valtion välisten yhteyksien heikentämiseksi tehokkaasti kansallisella tasolla, eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle olisi viimeistään täysivakuutusvaiheessa luotava yhteiset julkiset varautumisjärjestelyt. |
| --- | --- |

1.4

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetussa asetuksessa vahvistetaan selkeä etenemissuunnitelma ja aikataulu, joihin sisältyy selkeästi määritellyt ja rajatut välietapit prosessissa, jonka määränpäänä on täysimittainen eurooppalainen talletussuojajärjestelmä. Jälleenvakuutusvaihe ja rinnakkaisvakuutusvaihe olisi näin ollen nähtävä siirtymävaiheina prosessissa kohti täysvakuutusta, jonka on tarkoitus alkaa vuonna 2024. Tämä vaiheittaisessa lähestymistavassa otetaan huomioon lisäuudistukset, jotka ovat vielä tarpeen pankkiunionin muilla osa-alueilla ja koko EMU:ssa tarvitaan. Tarkoituksena on myös varmistaa, että ennakollisten kannatusmaksujen kartuttamiseen varataan koko pankkiunionissa riittävästi aikaa ennen täysivakuutusvaiheen alkamista. Osallistuviin talletusten vakuusjärjestelmiin kuuluvien luottolaitosten tasapuolinen kohtelu varmistetaan ottamalla kannatusmaksujen suuruuden määrittämisessä huomioon laitoskohtaiset riskit suhteessa kaikkiin muihin pankkiunionin luottolaitoksiin. Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän uskottavuuden tukemiseksi ja pankkien ja valtion välisten yhteyksien heikentämiseksi tehokkaasti kansallisella tasolla, eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle olisi viimeistään täysivakuutusvaiheessa luotava yhteiset julkiset varautumisjärjestelyt.

| 1.5 | Hyvin toimiva pankkiunioni vaatii kuitenkin Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän lisäksi muita toimenpiteitä. Näin ollen komission tiedonannossa nimeltä ”Pankkiunionin toteuttaminen” (4) vahvistetaan useita toimenpiteitä pankkisektorin riskien vähentämiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi. Tässä yhteydessä EKP painottaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/49/EU (5) täysimääräinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano on Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän tärkeä edellytys, ja EKP kehottaa näin ollen kaikkia asianomaisia jäsenvaltioita noudattamaan tätä vaatimusta niin pian kuin mahdollista (6). EKP kannattaa ja tukee täysimääräisesti kaikkia komission tiedonannossa esitettyjä riskienvähennystoimenpiteitä. Näiden muiden toimenpiteiden on edistyttävä samanaikaisesti eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän kanssa. Tämä on tärkeätä paitsi tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi myös rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen kannalta. Lähestymistapa, jossa eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän eteneminen vaiheesta toiseen riippuu riskienvähennystoimenpiteiden edistymisestä, saattaa kuitenkin johtaa viivästymisiin. Jos vaiheesta toiseen siirtyminen tulee olemaan tällä tavoin ehdollista, riskienvähentämisen välitavoitteet olisi määritettävä etukäteen täsmällisesti ja niiden olisi oltava puolueettomasti todennettavissa, realistisesti saavutettavissa ja juridisesti linkitetty etenemiseen vaiheesta toiseen eurooppalaista talletussuojajärjestelmää koskevan ehdotuksen mukaisesti. Sen varmistamiseksi, ettei eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän toteuttamista lykkäydy loputtomasti, välitavoitteiden luettelossa olisi oltava vain pankkiunionin vahvistamisen kannalta keskeiset elementit. Luettelossa olisi pääsääntöisesti oltava vain asioita, joilla on selkeä asiayhteys eurooppalaiseen talletussuojajärjestelmään ja joihin ei liity vielä keskustelun kohteena olevia avoimia asioita, joiden aikataulua ei ole vahvistettu. |
| --- | --- |

1.5

Hyvin toimiva pankkiunioni vaatii kuitenkin Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän lisäksi muita toimenpiteitä. Näin ollen komission tiedonannossa nimeltä ”Pankkiunionin toteuttaminen” (4) vahvistetaan useita toimenpiteitä pankkisektorin riskien vähentämiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi. Tässä yhteydessä EKP painottaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/49/EU (5) täysimääräinen ja oikea-aikainen täytäntöönpano on Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän tärkeä edellytys, ja EKP kehottaa näin ollen kaikkia asianomaisia jäsenvaltioita noudattamaan tätä vaatimusta niin pian kuin mahdollista (6). EKP kannattaa ja tukee täysimääräisesti kaikkia komission tiedonannossa esitettyjä riskienvähennystoimenpiteitä. Näiden muiden toimenpiteiden on edistyttävä samanaikaisesti eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän kanssa. Tämä on tärkeätä paitsi tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi myös rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen kannalta. Lähestymistapa, jossa eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän eteneminen vaiheesta toiseen riippuu riskienvähennystoimenpiteiden edistymisestä, saattaa kuitenkin johtaa viivästymisiin. Jos vaiheesta toiseen siirtyminen tulee olemaan tällä tavoin ehdollista, riskienvähentämisen välitavoitteet olisi määritettävä etukäteen täsmällisesti ja niiden olisi oltava puolueettomasti todennettavissa, realistisesti saavutettavissa ja juridisesti linkitetty etenemiseen vaiheesta toiseen eurooppalaista talletussuojajärjestelmää koskevan ehdotuksen mukaisesti. Sen varmistamiseksi, ettei eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän toteuttamista lykkäydy loputtomasti, välitavoitteiden luettelossa olisi oltava vain pankkiunionin vahvistamisen kannalta keskeiset elementit. Luettelossa olisi pääsääntöisesti oltava vain asioita, joilla on selkeä asiayhteys eurooppalaiseen talletussuojajärjestelmään ja joihin ei liity vielä keskustelun kohteena olevia avoimia asioita, joiden aikataulua ei ole vahvistettu.

| 1.6 | Lisäksi EKP katsoo, että vaikutustenarvioinnin suorittaminen ehdotuksen keskeisimmistä elementeistä saattaisi olla perusteltua siten, että otettaisiin huomioon ehdotettu asetus ja sen vuorovaikutus unionin lainsäädännön ja erityisesti Euroopan parlamentin direktiivin 2014/49/EU ja direktiivin 2014/59/EU (7) kanssa sekä yhteisen kriisinratkaisuneuvoston rooli verrattuna kansallisten talletusten vakuusjärjestelmien nykyisten päätöksentekoelinten rooliin. |
| --- | --- |

1.6

Lisäksi EKP katsoo, että vaikutustenarvioinnin suorittaminen ehdotuksen keskeisimmistä elementeistä saattaisi olla perusteltua siten, että otettaisiin huomioon ehdotettu asetus ja sen vuorovaikutus unionin lainsäädännön ja erityisesti Euroopan parlamentin direktiivin 2014/49/EU ja direktiivin 2014/59/EU (7) kanssa sekä yhteisen kriisinratkaisuneuvoston rooli verrattuna kansallisten talletusten vakuusjärjestelmien nykyisten päätöksentekoelinten rooliin.

2.   Erityiset huomautukset

2.1   Ehdotetun asetuksen tavoitteet

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetun asetuksen on tarkoitus olla yhdenmukainen direktiivin 2014/49/EU kanssa täydentämällä sen periaatteita ja sääntöjä (8). Direktiivin 2014/49/EU mukaan talletusten vakuusjärjestelmän keskeisin tehtävä on suojata tallettajia luottolaitoksen maksukyvyttömyyden seurauksilta (9). Ehdotetussa asetuksessa säädetään eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän, eurooppalaisen talletussuojarahaston ja talletusten vakuusjärjestelmien välisistä suhteista. Kansallisilla järjestelmillä on vastaisuudessakin vastuu korvausten maksamisesta tallettajille. Tätä taustaa vasten EKP katsoo olevan tarpeen täsmentää nimenomaisesti ehdotetun asetuksen tekstissä, että eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän tavoitteisiin kuuluu myös tallettajien korkeimman mahdollisen suojan tason varmistaminen kaikissa pankkiunionin jäsenmaissa.

2.2   Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän soveltamisala

EKP kannattaa täysimääräisesti sitä, että ehdotettua asetusta on tarkoitus soveltaa kaikkiin talletusten vakuusjärjestelmiin, jotka on direktiivin 2014/49/EU (10) mukaisesti virallisesti tunnustettu jossakin pankkiunionin jäsenvaltiossa, eli lakisääteisiin talletusten vakuusjärjestelmiin, sopimusperusteisiin talletusten vakuusjärjestelmiin, laitosten suojajärjestelmiin sekä näihin järjestelmiin kuuluviin luottolaitoksiin. Kuitenkin kakkien sellaisten luottolaitosten, jotka voivat käyttää eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän varoja, on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (11) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (12) mukaisesti säänneltyjä ja valvottuja. Tämä on täysin linjassa viiden puheenjohtajan raportissa olevien suositusten kanssa, joiden mukaan eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän toimintakentän tulisi olla sama kuin YVM:llä ja se olisi rahoitettava kaikkien osallistuvien pankkien ennakkoon suorittamien riskiperusteisten maksujen kautta. Itse asiassa kaikkialla pankkiunionissa samalla tasolla oleva finanssimarkkinoiden hajautumista ja kilpailun vääristymistä estävä tallettajien luottamus on saavutettavissa ainoastaan kaiken kattavan yhtenäisen talletussuojajärjestelmän avulla.

2.3   Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän hallinto

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että kriisinratkaisuneuvosto hallinnoi eurooppalaista talletussuojajärjestelmää. Tämä tarkoittaa, että eurooppalaista talletussuojajärjestelmää hallinnoi poliittiselta vaikuttamiselta suojattu riippumaton unionin elin ja että kaikki talletusten vakuusjärjestelmät voivat käyttää talletussuojarahastoa yhtäläisin edellytyksin. Kun kriisinratkaisuneuvosto hallinnoi samanaikaisesti kriisinratkaisurahastoa ja talletussuojarahastoa, tästä on odotettavissa synergiaetuja, erityisesti siksi, että kriisinratkaisuvirasto hyötyy siitä kokemuksesta, jonka se on hankkinut kriisinratkaisutehtävissään hallinnoidessaan yhteistä kriisinratkaisurahastoa. Koska molempien rahastojen investointi- ja hallinnointityö vaatii samankaltaista tietotaitoa, tehokkuuden parantaminen saattaa olla mahdollista. Näiden uusien tehtävien hoitaminen tehokkaalla tavalla saattaa kuitenkin edellyttää lisäresurssien kohdentamista kriisinratkaisuneuvostolle (ks. 2.9 kohta). Kuitenkin kunkin rahaston, eli kriisinratkaisurahaston ja talletussuojarahaston, varat olisi korvamerkittävä selkeästi kunkin rahaston tehtäviä varten, erityisesti sellaisten tilanteiden välttämiseksi, joissa talletussuojaa varten tarkoitetut varat voisivat sekoittua kriisinratkaisua varten tarkoitettuihin varoihin ja tulisivat käytetyiksi kriisinratkaisutarkoituksiin.

EKP kannattaa ehdotettua järjestelyä, jonka mukaan EKP:llä on oikeus nimetä pysyvä edustaja, jolla on oikeus osallistua kaikkiin kriisinratkaisuneuvoston istuntoihin, eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän täysistunnot ja yhteiset täysistunnot mukaan luettuina.

EKP pitää kannatettavana myös sitä, että ainoastaan kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset tai kansalliset nimetyt viranomaiset ovat eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän päätöksentekoelinten jäseniä. Kansallisia talletusten vakuusjärjestelmiä hallinnoivat yksityiset yhteisöt eivät osallistuisi eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän täysistuntoihin välittömällä tavalla. EKP kannattaa tätä rajoitusta ja pitää mielessä, että direktiivin 2014/49/EU 2 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa olevan määritelmän mukaan ainoastaan (julkiset) nimetyt viranomaiset voivat osallistua valvontakollegioihin. Koska monet talletusten vakuusjärjestelmiä hallinnoivat yksityiset yhteisöt ovat pankkijärjestöjä, olisi tietosuojanäkökulmasta hyvin ongelmallista, jos niille annettaisiin mahdollisuus tutustua niiden kanssa kilpailevien pankkien luottamuksellisiin tietoihin.

2.4   Likvidaatiosta aiheutuvien kustannusten rajoittaminen sekä eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän käytön kontrolli

Kriisinratkaisumenettelyn osalta direktiivissä 2014/59/EU todetaan nimenomaisesti, että kriisinratkaisuviranomaisten on pyrittävä pitämään kriisinratkaisun kustannukset mahdollisimman alhaisina ja välttämään arvon alentumista, ja likvidaatiosta vastaavien viranomaisten yleistavoitteisiin tulisi myös kuulua likvidaatiokustannusten pitäminen mahdollisimman alhaisina, mikä varmistaa myös suojattujen talletusten ja näin ollen myös talletus vakuusjärjestelmien tappioiden minimoimisen. Tämän päämäärän saavuttamiseksi likvidaatiosta vastaavilla viranomaisilla tulisi olla oikeus irrottaa kaatumassa olevan luottolaitokset suojatut talletukset sekä tietyt muut varat ja siirtää ne yksityiseen yksityiselle ostajalle. Tällainen osto- ja sulautumistyyppinen transaktio saattaa monessa tapauksessa olla talletusten vakuusjärjestelmälle halvempaa kuin suojattujen talletusten maksaminen likvidaatiossa. Lisäksi ehdotetun asetuksen tekstissä olisi täsmennettävä, voidaanko eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän varoja käyttää direktiivin 2014/49/EU 11 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen vaihtoehtoisten toimien toteuttamiseen. Koska likvidaatioprosessien toteuttamistapa vaikuttaa keskeisesti talletusten vakuusjärjestelmien ja näin ollen myös eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän varojen säilyttämiseen, on tärkeää, että kriisinratkaisuneuvostolla on jonkinasteinen mahdollisuus kontrolloida kansallisia likvidaatioprosesseja. Asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaan kriisinratkaisuneuvosto voi ottaa kriisinratkaisun hoitaakseen kansallisilta viranomaisilta jos tapauksessa tullaan käyttämään yhteisen kriisinratkaisurahaston varoja, ja vastaavasti kriisinratkaisuneuvostolla tulisi olla sananvalta likvidaatioprosessissa tapauksissa, joissa joudutaan todennäköisesti turvautumaan eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän varoihin. Tämä varmistaisi, että likvidaatioprosessin kontrolli olisi linjassa talletussuojasta johtuvien vastuiden kanssa.

2.5   Riskiperusteiset kannatusmaksut

EKP kannattaa voimakkaasti ehdotetussa asetuksessa vahvistettua koko pankkiunionissa käytettävää metodologiaa, jonka perusteella riskiperusteiset kannatusmaksut lasketaan rinnakkaisvakuutusvaiheesta alkaen. EKP kannattaa voimakkaasti myös sitä, että tässä metodologiassa kriisinratkaisuneuvosto vahvistaa kunkin luottolaitoksen kannatusmaksutason suhteessa kaikkiin muihin osallistuviin luottolaitoksiin. Tämä on ensiarvoisen tärkeää sen varmistamiseksi, että kannatusmaksut jakautuvat oikeudenmukaisesti ja että eurooppalainen talletussuojajärjestelmän rahoitus on vakaa. Riskin suuruus määritellään ehdotetun asetuksen 74 c artiklassa täsmennettyjen kriteerien (13) perusteella. Tällaisessa määrittelyssä on otettava huomioon laitoskohtaiset riskit suhteessa kaikkiin pankkiunionin luottolaitoksiin. Tällaisten riskien vertaaminen koko pankkiunionin alueella ja kunkin kannatusmaksun mukauttaminen tämän mukaisesti antaa oikeat kannustimet liiketaloutta koskevalle päätöksenteolle ja vähentää vapaamatkustajien ja moraalikadon riskiä. Tämä on tärkeää jotta heikennettäisiin huolia siitä, että tietyt pankkisektorit saattaisivat mahdollisesti tulla rahoitetuiksi muiden pankkisektorien kustannuksella.

Tärkeä kysymys on, tulisiko kannatusmaksujen tason määrittämisessä käytettävässä riskiperusteisessa lähestymistavassa ottaa huomioon talletussuojan tarpeen todennäköisyys sekä erityisesti todennäköisyys että laitos likvidoidaan kriisinratkaisun sijaan.

Oikeusvarmuussyistä ehdotetussa asetuksessa olisi lisäksi otettava kantaa siihen, miten kannatusmaksut, jotka joissakin jäsenvaltioissa ylittävät minimitason eli 0,8 prosenttia suojatuista talletuksista, tullaan käyttämään.

2.6   EKP:n rooli kunkin talletusten vakuusjärjestelmän ennakollisten kannatusmaksujen kokonaismäärän määrittämisessä

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetun asetuksen mukaan kriisinratkaisuneuvosto määrittää jälleenvakuutus- ja rinnakkaisvakuutusvaiheessa kunakin vuonna EKP:tä ja kansallisia viranomaisia kuultuaan kuinka suurta ennakollista kannatusmaksujen kokonaismäärää kukin osallistuva talletusten vakuusjärjestelmä voi vaatia kyseiseen talletusten vakuusjärjestelmään kuuluvilta luottolaitoksilta. Tällaiset säännölliset kuulemiset ottavat huomioon valvojien asiantuntemusta laitosten riskien arvioinnissa ja antavat EKP:lle ja kansallisille toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden varmistaa, että prosessi, jonka mukaisesti kannatusmaksut lasketaan ja kerätään, ei vaaranna kannatusmaksuja maksavien luottolaitosten vakautta.

2.7   Varojen käyttö

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetun asetuksen mukaan varoja ei käytetä ainoastaan korvausmaksujen maksamiseen vaan niitä on käytettävä eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän kaikissa vaiheissa myös kriisinratkaisutapauksiin. Tämä on tärkeää kriisinratkaisun mahdollistamiseksi, mikä saattaa kaatumassa olevien tai todennäköisesti kaatuvien pankkien kohdalla olla yleisen edun mukaista ja näin ollen konkurssia parempi vaihtoehto. Se on myös linjassa direktiivin 2014/49 ja asetuksen (EU) N:o 806/2014 kanssa, joiden mukaan talletusten vakuusjärjestelmät vastaavat suojattujen talletusten määrään asti, edellyttäen että tallettajilla on mahdollisuus käyttää talletuksiaan ja edellyttäen että osallistuminen kriisinratkaisun rahoittamiseen ei ylitä niitä tappioita, joita talletusten vakuusjärjestelmille olisi koitunut konkurssitapauksessa.

Ehdotetussa asetuksessa olisi kuitenkin nimenomaisesti täsmennettävä, kattaako eurooppalainen talletussuojajärjestelmä sellaisten pankkitilien 100 000 euron ylittävät saldot, joita koskee kansallisen lainsäädännön mukainen 3–12 kuukauden väliaikainen suoja, mikä sallitaan direktiivin 2014/49/EU 6 artiklassa.

2.8   Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän velvoitteet EKP:tä kohtaan osittais- ja täysvakuutusvaiheissa

Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustaminen antaa talletusten vakuusjärjestelmille pääsyn lisäresursseihin – ensin jälleenvakuutuksen ja rinnakkaisvakuutuksen kautta, ja tätä tarkoitusta varten varoja kartutetaan asteittain talletussuojarahastossa. Viimeistään vuonna 2024 talletusten vakuusjärjestelmiin kuuluvilta luottolaitoksilta kerättyjen kaikkien kannatusmaksujen tulisi kanavoitua suoraan eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän talletussuojarahastoon. Kuitenkin kansalliset järjestelmät – eikä eurooppalainen talletussuojajärjestelmä tai talletussuojarahasto – vastaa direktiivin 2014/49/EU mukaan tallettajien korvausvaatimuksista. Tästä syystä täysvakuutusvaiheessa ehdotetussa asetuksessa tulisi vahvistaa eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle tai talletussuojarahastolle selkeä oikeudellinen velvoite täyttää kaikki tallettajien korvausvaatimuksiin liittyvät varojen tarpeet kansallisen talletusten vakuusjärjestelmän ilmoitettua 41 h artiklan 2 kohdan mukaisen tilanteen. EKP:n käsityksen mukaan 41 h artiklan 1 kohdassa tarkoitetaan tällaista velvoitetta, kun siinä todetaan että ”eurooppalainen talletussuojajärjestelmä täysvakuuttaa osallistuvat talletussuojajärjestelmät”. Kuitenkin selkeä oikeudellinen velvoite edellyttää täsmällisempää sananmuotoa 41 m artiklan 2 kohdassa sen varistamiseksi, että korvausten maksaminen suhteellisina osuuksina (pro rata) useamman samanaikaisen korvaustilanteen sattuessa sovelletaan ainoastaan heti käytettävissä olevien varojen jakamiseen, eli että eurooppalainen talletussuojajärjestelmä ei vapaudu vastuustaan korvata talletusten vakuusjärjestelmille kaikki aiheutuneet kulut sen jälkeen kuin se on kerännyt jälkikäteen suoritettavia kannatusmaksuja tai turvautunut muihin rahoituskeinoihin. Vielä tärkeämpää on, että saman oikeudellisen velvoitteen olisi, rajoitettuna rinnakkaisvakuutettuun osuuteen, sovelluttava rinnakkaisvakuutusvaiheessa niihin velvoitteisiin, joita eurooppalaisella talletussuojajärjestelmällä on talletusten vakuusjärjestelmiä kohtaan. Tämä myös tukee käsitystä, jonka mukaan eurooppalaiselle vakuussuojajärjestelmälle tarvitaan finanssipoliittisesti neutraalit julkiset varajärjestelyt. Lisäksi, koska talletusten vakuusjärjestelmien on maksettava korvaukset seitsemän työpäivän sisällä (14), olisi lyhennettävä ajanjaksoa, jonka aikana kriisinratkaisuneuvoston on tehtävä päätös käytettävissä olevista varoista 41 m artiklan 2 kohdan mukaisesti

2.9   Sulkeminen eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän tarjoaman suojan ulkopuolelle

Ehdotetun asetuksen 41 i artiklassa vahvistetaan menettely, jota noudatetaan, jos talletusten vakuusjärjestelmä suljetaan talletussuojajärjestelmän tarjoaman suojan ulkopuolelle. Tässä menettelyssä komissio voi omasta aloitteestaan tai kriisinratkaisuneuvoston tai osallistuvan jäsenvaltion pyynnöstä päättää, että a) talletusten vakuusjärjestelmä ei ole noudattanut ehdotetussa asetuksessa vahvistettuja velvoitteita tai direktiivin 2014/49/EU 4, 6, 7 tai 10 artiklaa, tai b) talletusten vakuusjärjestelmä, direktiivin 2014/49/EU 3 artiklassa tarkoitettu asianmukainen hallintoviranomainen tai mikä tahansa muu asiaan vaikuttava asianomaisen jäsenvaltion viranomainen, on toiminut eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän tarjoamaa suojaa koskevan pyynnön yhteydessä tavalla, joka on vastoin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistettua vilpittömän yhteistyön periaatetta.

EKP pitää kannatettavana, että ehdotetussa asetuksessa säädetään takeista sen varmistamiseksi, että kaikki talletusten vakuusjärjestelmät noudattavat velvoitteitaan uuden järjestelmän mukaisesti ja linjassa direktiivin 2014/49/EU kansallisten täytäntöönpanosäännösten kanssa. Tämä on tärkeää ”vapaamatkustajien” riskin välttämiseksi ja moraalikadon estämiseksi. Kun otetaan huomioon sanktion mittavuus sekä mahdolliset seuraukset tallettajille, kansallisen talletuksen vakuusjärjestelmän poissulkemista tulisi harkita ainoastaan, jos se on suhteessa rikkomukseen ja vasta sen jälkeen kun talletusten vakuusjärjestelmä on jättänyt noudattamatta sellaisia väliaikaisia seuraamuksia, joilla on etukäteen vahvistettu määräaika ehdotetun asetuksen mukaisesti määritettävien menetelmien mukaisesti. Oikeusvarmuuden parantamiseksi olisi täsmennettävä tarkemmin mitkä rikkomukset voivat aiheuttaa poissulkemisen. Vähäisempien rikkomusten osalta voisi harkita muita sanktioita, esim. sakkoa. Lisäksi sellaisia tapauksia varten, joissa päädytään poissulkemiseen, olisi oltava käytössä asianmukainen mekanismi sen varmistamiseksi, että kaikissa tilanteissa kunnioitetaan järjestelmän ensisijaista tavoitetta eli suojataan kaikki suojatut talletukset. Tämä on erityisen tärkeää täysvakuutusvaiheessa, kun kaikki oallistuvilta luottolaitoksilta kerätyt kannatusmaksut kanavoidaan suoraan eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle, jotta varmistettaisiin että tallettajien talletussuoja ei ole heikompi kuin mitä se olisi tilanteessa, jossa heidän talletusten vakuusjärjestelmänsä ei kuuluisi eurooppalaiseen talletussuojajärjestelmään ja kaikki kannatusmaksut kartutettaisiin kansallisella tasolla.

Tässä yhteydessä monenlaiset vaihtoehtoiset ratkaisut ovat mahdollisia. Yksi mahdollinen vaihtoehto olisi, että poissuljetun talletusten vakuusjärjestelmän kannatusmaksut säilytettäisiin talletussuojarahastossa ja että eurooppalainen talletussuojajärjestelmä kattaisi kaikki talletusten vakuusjärjestelmän poissulkemispäivämääränä olemassa olleet talletukset ja varmistettaisiin että tallettajat voisivat osoittaa oikeudelliset vaateensa suoraan eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle. Vaihtoehtoisesti ehdotetussa asetuksessa voisi säätää metodologiasta ja menettelystä, jonka mukaisesti poissuljettuun talletusten vakuusjärjestelmään kuuluvilta luottolaitoksilta kerätyt kannatusmaksut palautettaisiin tälle talletusten vakuusjärjestelmälle sen tullessa poissuljetuksi. Molemmissa vaihtoehdoissa korvattava tai käytettävissä oleva määrä olisi rajoitettava, jotta se olisi linjassa poissulkemissäännöksen tavoitteen kanssa. Ehdotetussa asetuksessa olisi oltava selkeät ohjeet kannatusmaksujen takaisinmaksuprosessista, takaisinmaksettavien määrien laskemisessa sovellettavat aikataulut ja metodologia mukaan luettuina. Metodologia voisi perustua esim. metodologiaan, jota ehdotetun asetuksen mukaan käytetään talletusten vakuusjärjestelmälle maksettujen kannatusmaksujen jakamiseen tapauksissa, joissa YVM:n puitteissa tapahtuva tiivis yhteistyö EKP:n ja sellaisen jäsenvaltion välillä, jonka rahayksikkö ei ole euro, päättyy (15). Vastaavasti asianomaisella viranomaisella tulisi, jos takaisinmaksuvaihtoehtoa ei valita, olla mahdollisuus vaatia varoja talletussuojajärjestelmältä direktiivin 2014/59/EU (16) mukaisiin kriisinratkaisutoimiin sen jälkeen kun on tehty päätös sitä, että luottolaitos on kaatumassa tai todennäköisesti kaatumassa.

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan kappaleet (17) viittaavat siihen, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa vahvistettua vilpittömän yhteistyön periaatetta sovelletaan kaikkiin ehdotetun asetuksen soveltamiseen osallistuviin viranomaisiin. Oikeusvarmuussyistä olisi kuitenkin hyvä mainita nimenomaisesti, että tätä periaatetta sovelletaan komissioon ja kriisinratkaisuneuvostoon. Lisäksi ehdotettu asetus olisi laadittava niin, että siinä annettaisiin viitteitä siitä, milloin olisi katsottava, ettei edellytyksiä, joiden mukaan tämä periaate toimii, ole kunnioitettu.

Lisäksi 41 i artiklassa olisi hyvä säätää aikataulusta ja menettelystä, joiden mukaan poissulkemispäätös tehdään. Tältä osin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artikla voisi toimia inspiraation lähteenä. Lisäksi saattaa olla tarpeen täsmentää 41 i artiklan mukaisen poissulkemismenettelyn ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaisen velvollisuuksien noudattamatta jättämisestä johtuvan menettelyn välistä suhdetta (18). Tässä yhteydessä on todettava, että talletusten vakuusjärjestelmän poissulkeminen ilman tähän talletusten vakuusjärjestelmään kuuluvien luottolaitosten maksamien kannatusmaksujen takaisinmaksua merkitsisi automaattisesti, että kyseinen talletusten vakuusjärjestelmä rikkoisi direktiivin 2014/49/EU 10 artiklan 2 kohtaa (19) Tämä johtuu siitä, että ehdotetun 74 c artiklan 4 kohdan mukaan kannatusmaksut, jotka tiettyyn osallistuvaan talletusten vakuusjärjestelmään kuuluvat luottolaitokset maksavat eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän puitteissa, otetaan huomioon laskettaessa vähimmäistavoitetasoa, joka osallistuvan talletusten vakuusjärjestelmän on saavutettava direktiivin 2014/49/EU mukaisesti. Lisäksi direktiivin 2014/49/EU 4, 6, 7 ja 10 artiklassa olevat velvoitteet eivät koske talletusten vakuusjärjestelmiä itseään vaan jäsenvaltioita ja muita tahoja, esim. talletusten vakuusjärjestelmiin kuuluvia luottolaitoksia.

2.10   Talletussuojarahaston varojen takaisinperintä

Menettelyt, joita talletussuojarahaston on noudatettava varojensa takaisinperimiseksi korvaustilanteen jälkeen, liittyvät pääsääntöisesti siihen, miten varoja saadaan kerättyä kansallisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä. Tällaisten menettelyiden kesto vaihtelee merkittävästä jäsenvaltiosta toiseen, ja menettelyt saattavat joissakin tapauksissa olla varsin pitkäkestoisia. Jotta kriisinratkaisuneuvosto voisi käyttää tiettyjä oikeuksia kansallisissa maksukyvyttömyysmenettelyissä, olisi syytä täsmentää 41 q artiklaa siten, että varmistetaan kriisinratkaisuneuvoston aseman tunnustaminen tuomioistuimissa. Tällaisten oikeuksien käyttäminen tehokkaasti saattaa myös vaatia huomattavien resurssien kohdentamista kriisinratkaisuneuvostolle sen tehtävien hoitamiseksi.

2.11   Varajärjestelyt

Ehdotetussa asetuksessa ei säädetä finanssipoliittisesti neutraaleista varajärjestelyistä sellaisia mahdollisia tapauksia varten, joissa yksi tai useampi korvaustilanne ylittää eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän käytettävissä olevat varat ja jälkikäteen suoritettavat kannatusmaksut tai vaihtoehtoinen rahoitus ei ole käytettävissä tarvittavan nopeasti jotta varmistettaisiin korvausten maksaminen tallettajille oikea-aikaisesti tai eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän oikea-aikainen osallistuminen kriisinratkaisutapaukseen. Tämä merkitsee sitä, että jos eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän varat eivät riitä kattamaan tallettajiin liittyviä vaateita, asianomaisen talletusten vakuusjärjestelmän on käytännössä korvattava ne direktiivin 2014/49/EU 10 artiklan 9 nojalla. Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että talletusten vakuusjärjestelmällä on käytettävissään vaihtoehtoisia rahoitusjärjestelyjä, joiden avulla ne voivat saada lyhytaikaista rahoitusta näitä talletusten vakuusjärjestelmiä kohtaan esitettyjen vaateiden maksamiseksi. Näin ollen koko järjestelmän tehokkuus riippuu viime kädessä kansallisten varajärjestelyjen uskottavuudesta.

EKP katsoo, että yhteiset finanssipoliittisesti neutraalit julkiset varajärjestelyt ovat tarpeen viimeistään täysvakuutusvaiheessa, jotta varmistettaisiin, että luottamus talletussuojaan kaikissa olosuhteissa on kaikkialla vahva, ja jotta heikennettäisiin pankkien ja valtion yhteyttä kansallisella tasolla. Kansallisiin varajärjestelyihin turvautuminen mitätöi pahimmassa tapauksessa ehdotetun asetuksen tavoitteen eli pankkiunionin vahvistamisen heikentämällä pankkien ja valtion yhteyttä yksittäisissä jäsenvaltioissa (20). Eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän perustaminen vahvistaa pankkiunionia merkittävästi tarjoamalla huomattavasti paremman suojan vakavia paikallisia häiriöitä vastaan, koska talletusten vakuusjärjestelmät voivat turvautua eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän yhdistettyihin resursseihin. Yhteisten varajärjestelyjen puuttuessa eurooppalainen talletussuojajärjestelmä ei kuitenkaan pystyisi poistamaan sitä tosiasiaa, että täysin kansallisten varajärjestelyjen uskottavuuteen kohdistuvat epäilyt vaikuttavat tallettajien luottamukseen kielteisesti. Näin ollen finanssipoliittisesti neutraalit julkiset varajärjestelyt ovat tärkeä tekijä eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän uskottavuuden varmistamiseksi, ja tällaiset varajärjestelyt olisi otettava käyttöön asteittain kun edetään kohti yhä vastavuoroisempaa talletussuojaa. Sen lisäksi että vankat yhteiset varajärjestelyt vahvistaisivat luottamusta heikomman julkisen talouden omaavissa jäsenvaltioissa olevien tallettajien keskuudessa, ne johtaisivat myös yleisellä tasolla vahvempaan eurooppalaiseen talletussuojajärjestelmään. Talletussuojarahaston varajärjestelyjen on oltava finanssipoliittisesti neutraaleja varmistamalla että mahdollisesti käytettävät julkiset varat kerätään jälkikäteen rahoitussektorilta jälkikäteen suoritettavina kannatusmaksuina. Euroopan vakausmekanismin käyttäminen voisi olla yksi vaihtoehto finanssipoliittisesti neutraalien yhteisten varajärjestelyjen luomiseksi.

2.12   YVM:ään liittyvien jäsenvaltioiden automaattinen pääsy järjestelmään

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa annetaan ymmärtää, että kaikki sellaisessa jäsenvaltiossa virallisesti tunnustetut talletusten vakuusjärjestelmät, jotka liittyvät YVM:ään, pääsevät automaattisesti eurooppalaiseen talletussuojajärjestelmään. Vaikka EKP on samaa mieltä siitä, että tulisi olla pakollista liittyä samanaikaisesti kaikkiin pankkiunionin pilareihin, olisi kuitenkin otettava käyttöön siirtymäsäännöksiä, jotka mahdollistaisivat myöhemmin liittyvien talletusten vakuusjärjestelmien kitkattoman liittymisen. Tällä varmistetaan, ettei tällainen liittymien rasita eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän rahoitusjärjestelyjä epäaisanmukaisesti. Jos jäsenvaltio liittyisi mukaan esim. rinnakkaisvakuutusvaiheen lopussa taikka täysvakuutusvaiheessa, saattaisi olla perusteltua siirtää talletusten vakuusjärjestelmän ehdotetun asetuksen voimaantulopäivästä kerryttämät varat (tai jokin ennalta määritetty osa niistä) talletusten vakuusjärjestelmältä eurooppalaiselle talletussuojajärjestelmälle 41 j artiklassa esitetyn rahoituspolun mukaisesti.

2.13   Tietojenvaihto

Osallistuvien viranomaisten välinen tietojenvaihto on tärkeää eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta, ja ehdotetussa asetuksessa asianomaisia tahoja – eli kriisinratkaisuneuvostoa, nimettyjä viranomaisia ja toimivaltaisia viranomaisia, EKP ja kriisinratkaisuviranomaiset mukaan luettuina – kehotetaan tekemään tarvittaessa yhteisymmärryspöytäkirjoja (21). Tämän asian tärkeys huomioon ottaen ja tällaisen tiedonvaihdon mahdollisten esteiden poistamiseksi näyttäisi olevan tarpeen muuttaa asetuksen (EU) N:o 806/2014 34 artiklaa siten, että siinä mainittaisiin nimenomaisesti talletusten vakuusjärjestelmät ja nimetyt viranomaiset niiden elinten ja viranomaisten joukossa, joilla on oikeus vaihtaa tietoja ja tehdä yhteysymmärryspöytäkirjoja tämän artiklan mukaisesti. Tämä olisi mahdollista lisäämällä ehdotettuun asetukseen uusi säännös.

2.14   Tekniset huomautukset ja muutosehdotukset

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon liittyy selittävä teksti. Tämä koskee myös EKP:n ehdotettua muotoilua direktiivin 2014/49/EU muuttamiseksi. Tekninen työasiakirja on tämän lausunnon liitteenä ja saatavilla EKP:n verkkosivuilla englanninkielisenä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 20 päivänä huhtikuuta 2016.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2015) 586 final.

1

(2)  Viiden presidentin raportti Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelystä, 22.6.2015, saatavilla komission verkkosivuilla www.ec.europa.eu

2

(3)  Ks. EKP:n vuoden 2016 raportti rahoitussektorin integraatiosta. viiden presidentin raportti Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelystä, 22.6.2015, saatavilla komission verkkosivuilla www.ec.europa.eu, EKP:n puheenjohtajan Mario Draghin Marjolin-luento Deutsche Bundsbankin Frankfurtissa 4.2.2016 järjestämässä Euroopan raha- ja rahoitusfoorumissa (European Money and Finance Forum, SUERF) sekä EKP:n puheenjohtajan Mario Draghin Frankfurtissa 4.11.2015 pitämä puhe, molemmat saatavilla EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu

3

(4)  COM(2015) 587 final.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

5

(6)  Sellaisten euroalueen jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä olleet panneet direktiiviä täytäntöön, oli suoritettava tämä tehtävä vuoden 2016 ensimmäisen neljänneksen aikana.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

7

(8)  Ks. ehdotetun asetuksen 15 perustelukappale.

8

(9)  Ks. direktiivin 2014/49/EU 14 perustelukappale.

9

(10)  Ks. ehdotetun asetuksen 1 kohdan 3 kohta, jolla muutetaan yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1) 2 artikla; ks. myös direktiivin 2014/49/EU 1 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohta sekä 2 artiklan 1 kohta.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

12

(13)  Niitä ovat a) laitoksen kapasiteetti vahinkojen kattamiseen; b) laitoksen kyky hoitaa lyhyen ja pitkän aikavälin velvoitteensa; c) laitoksen rahoituslähteiden vakaus ja monipuolisuus sekä kiinnittämättömät erittäin likvidit varat; d) laitoksen varojen laatu, e) laitoksen liiketoimintamalli ja johto; f) se, missä määrin laitoksen varat ovat kiinnitettyjä.

13

(14)  Täysvakuutusvaiheeseen asti siirtymäsäännökset rajoittavat tätä velvoitetta.

14

(15)  Ks. esim. ehdotetun asetuksen 1 artiklan 5 kohta, jolla muutetaan mm. asetuksen (EU) N:o 806/2014 4 artiklan 3 kohta.

15

(16)  Direktiivin 2014/59/EU 109 artikla.

16

(17)  Ks. erityisesti ehdotetun asetuksen johdanto-osan 40 kappale.

17

(18)  Perussopimuksen 258 artiklassa vahvistetaan menettely, jota komission on noudatettava, jos se katsoo, että jäsenvaltio on laiminlyönyt perussopimusten mukaisia velvollisuuksiaan: sen on annettava asiasta lausunto varattuaan jäsenvaltiolle, jota asia koskee, tilaisuuden tulla kuulluksi. Jos jäsenvaltio, jota asia koskee, ei noudata lausuntoa komission asettamassa määräajassa, komissio voi saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.

18

(19)  Direktiivin 2014/49/EU 10 artiklan 2 kohdassa todetaan, että talletusten vakuusjärjestelmän käytettävissä olevien rahoitusvarojen on oltava tavoitetasoltaan vähintään 0,8 prosenttia sen jäsenten suojattujen talletusten määrästä viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2024.

19

(20)  Ks. ehdotetun asetuksen johdanto-osan 17 kappale.

20

(21)  Ks. ehdotetun asetuksen johdanto-osan 39 kappale.

21

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/8

---

Euron kurssi (1)

11. heinäkuuta 2016

(2016/C 252/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1049 |
| JPY | Japanin jeniä | 113,23 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4372 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85097 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4760 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0867 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,4061 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,037 |
| HUF | Unkarin forinttia | 313,07 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4210 |
| RON | Romanian leuta | 4,4938 |
| TRY | Turkin liiraa | 3,2027 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4617 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4437 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,5731 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5250 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4910 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 268,78 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,9573 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,3926 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4765 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 476,95 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,4110 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 52,309 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 70,9862 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,817 |
| BRL | Brasilian realia | 3,6651 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,3780 |
| INR | Intian rupiaa | 74,1865 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1049

JPY

Japanin jeniä

113,23

DKK

Tanskan kruunua

7,4372

GBP

Englannin puntaa

0,85097

SEK

Ruotsin kruunua

9,4760

CHF

Sveitsin frangia

1,0867

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,4061

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,037

HUF

Unkarin forinttia

313,07

PLN

Puolan zlotya

4,4210

RON

Romanian leuta

4,4938

TRY

Turkin liiraa

3,2027

AUD

Australian dollaria

1,4617

CAD

Kanadan dollaria

1,4437

HKD

Hongkongin dollaria

8,5731

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5250

SGD

Singaporen dollaria

1,4910

KRW

Etelä-Korean wonia

1 268,78

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,9573

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,3926

HRK

Kroatian kunaa

7,4765

IDR

Indonesian rupiaa

14 476,95

MYR

Malesian ringgitiä

4,4110

PHP

Filippiinien pesoa

52,309

RUB

Venäjän ruplaa

70,9862

THB

Thaimaan bahtia

38,817

BRL

Brasilian realia

3,6651

MXN

Meksikon pesoa

20,3780

INR

Intian rupiaa

74,1865

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/9

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016,

meri- ja kalastusasioiden pääosaston kalatalousalan yhdennetyn tiedonhallinnan ohjelmiston avoimen koodin lisensseistä

(2016/C 252/03)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon 19 päivänä syyskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (PV1536), jolla siirretään pääjohtajille ja toimialajohtajille valta päättää siitä, onko tarpeen jättää hakemus niiden vastuulla olevien toimien ja ohjelmien tuloksena olevien teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi, oikeuksiin liittyvien lisenssien myöntämisestä sekä oikeuksien hankinnasta, siirrosta tai luovutuksesta ja siirretään pääjohtajille asiaa koskeva hallinnollinen toimeenpanovalta,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Meri- ja kalastusasioiden pääosasto on kehittänyt useita kalatalousalan yhdennetyn tiedonhallinnan (IFDM) ohjelmistoon kuuluvia tietojärjestelmiä YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskuksen (UN/CEFACT) FLUX-standardiin perustuvaa kalastusalan sähköistä tietojenvaihtoa varten. |
| --- | --- |

(1)

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto on kehittänyt useita kalatalousalan yhdennetyn tiedonhallinnan (IFDM) ohjelmistoon kuuluvia tietojärjestelmiä YK:n kaupan ja sähköisen liiketoiminnan kehittämiskeskuksen (UN/CEFACT) FLUX-standardiin perustuvaa kalastusalan sähköistä tietojenvaihtoa varten.

| (2) | Nykyinen IFDM-ohjelmisto, jäljempänä ’ohjelmisto’, käsittää seuraavat tietojärjestelmät: FLUX Transportation Layer UN/CEFACT-standardin mukaista sähköisten viestien vaihtoa varten, unionin alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), jolla seurataan alusten sijaintia ja johon meri- ja kalastusasioiden pääosasto on kehittänyt kolme moduulia (paikkatiedot, raportointi ja USM), ja VMS ERS Viewer, jolla laajennetaan unionin VMS-järjestelmää niin, että sähköiset kalastuspäiväkirjat ovat siinä nähtävissä UN/CEFACT-muodossa. |
| --- | --- |

(2)

Nykyinen IFDM-ohjelmisto, jäljempänä ’ohjelmisto’, käsittää seuraavat tietojärjestelmät: FLUX Transportation Layer UN/CEFACT-standardin mukaista sähköisten viestien vaihtoa varten, unionin alusten satelliittiseurantajärjestelmä (VMS), jolla seurataan alusten sijaintia ja johon meri- ja kalastusasioiden pääosasto on kehittänyt kolme moduulia (paikkatiedot, raportointi ja USM), ja VMS ERS Viewer, jolla laajennetaan unionin VMS-järjestelmää niin, että sähköiset kalastuspäiväkirjat ovat siinä nähtävissä UN/CEFACT-muodossa.

| (3) | Ohjelmiston avoimen koodin lisenssien myöntäminen saattaa edistää kalastustietojen vaihdon yhdenmukaistamista maailmanlaajuisesti ja tuoda kustannussäästöjä. Sen vuoksi ohjelmistotyökalut olisi annettava jäsenmaiden, kolmansien maiden, alueellisten kalastuksenseurantajärjestöjen ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön käyttöön. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmiston avoimen koodin lisenssien myöntäminen saattaa edistää kalastustietojen vaihdon yhdenmukaistamista maailmanlaajuisesti ja tuoda kustannussäästöjä. Sen vuoksi ohjelmistotyökalut olisi annettava jäsenmaiden, kolmansien maiden, alueellisten kalastuksenseurantajärjestöjen ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön käyttöön.

| (4) | Meri- ja kalastusasioiden pääosasto, joka on ohjelmiston kehittämisestä ja ylläpidosta vastaava pääosasto ja jolle samaan aikaan on annettu tehtäväksi teollis- ja tekijänoikeuksien alalla tehtyjen päätösten hallinnollinen toimeenpano, pitää ohjelmiston avoimen koodin lisenssejä hyvänä ja tarkoituksenmukaisena asiana. |
| --- | --- |

(4)

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto, joka on ohjelmiston kehittämisestä ja ylläpidosta vastaava pääosasto ja jolle samaan aikaan on annettu tehtäväksi teollis- ja tekijänoikeuksien alalla tehtyjen päätösten hallinnollinen toimeenpano, pitää ohjelmiston avoimen koodin lisenssejä hyvänä ja tarkoituksenmukaisena asiana.

| (5) | Ohjelmiston levittämiseksi ja käytön edistämiseksi sekä yksinomaiseen oikeuteen perustuvan käytön välttämiseksi ohjelmisto on tarkoitus julkistaa avoimen koodin lisenssillä, |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmiston levittämiseksi ja käytön edistämiseksi sekä yksinomaiseen oikeuteen perustuvan käytön välttämiseksi ohjelmisto on tarkoitus julkistaa avoimen koodin lisenssillä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Ohjelmiston levitykseen voidaan soveltaa ei-yksinomaisen avoimen koodin lisenssin ehtoja ohjelmiston käytön, jäljentämisen, kehittämisen ja edelleen levittämisen edistämiseksi.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan myös kyseisen ohjelmiston päivityksiin ja uusiin versioihin.

Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

João AGUIAR MACHADO

Pääjohtaja

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/10

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2016/C 252/04)

| 1. | Komissio vastaanotti 4. heinäkuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläinen yritys Partners Group AG ja siihen eräiden Partners-konserniin kuuluvien sijoitusrahastojen kautta sidossuhteessa olevat yritykset (yhdessä Partners Group) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Foncia Holding SAS ja sen tytäryhtiöissä (yhdessä Foncia) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 4. heinäkuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläinen yritys Partners Group AG ja siihen eräiden Partners-konserniin kuuluvien sijoitusrahastojen kautta sidossuhteessa olevat yritykset (yhdessä Partners Group) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä Foncia Holding SAS ja sen tytäryhtiöissä (yhdessä Foncia) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Partners Group: pääomasijoitusyhtiö
  —   Foncia: kiinteistöpalvelujen tarjoaja. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Partners Group: pääomasijoitusyhtiö

—   Foncia: kiinteistöpalvelujen tarjoaja.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/11

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2016/C 252/05)

| 1. | Komissio vastaanotti 4. heinäkuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilaiseen Bridgestone-konserniin kuuluva saksalainen yritys Bridgestone Deutschland GmbH (BS Deutschland) sekä saksalainen yritys Pneuhage Management GmbH & Co. KG (Pneuhage) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Pneuhage Partners Group GmbH & Co. KG (PGG) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 4. heinäkuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla japanilaiseen Bridgestone-konserniin kuuluva saksalainen yritys Bridgestone Deutschland GmbH (BS Deutschland) sekä saksalainen yritys Pneuhage Management GmbH & Co. KG (Pneuhage) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Pneuhage Partners Group GmbH & Co. KG (PGG) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | BS Deutschland harjoittaa muun muassa henkilö- ja kuorma-autojen, moottoripyörien sekä maatalous- ja maansiirtokoneiden renkaiden tukku- ja vähittäiskauppaa ja pinnoittaa uudelleen kuorma-autojen renkaita Saksassa. |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

BS Deutschland harjoittaa muun muassa henkilö- ja kuorma-autojen, moottoripyörien sekä maatalous- ja maansiirtokoneiden renkaiden tukku- ja vähittäiskauppaa ja pinnoittaa uudelleen kuorma-autojen renkaita Saksassa.

| — | Pneuhage harjoittaa monenlaisten ajoneuvojen, kuten henkilö- ja kuorma-autojen, moottoripyörien sekä maatalous- ja maansiirtokoneiden vararenkaiden ja vanteiden tukku- ja vähittäiskauppaa ja jakelua sekä pinnoittaa uudelleen linja- ja kuorma-autojen renkaita Saksassa, Ranskassa ja Puolassa. |
| --- | --- |

—

Pneuhage harjoittaa monenlaisten ajoneuvojen, kuten henkilö- ja kuorma-autojen, moottoripyörien sekä maatalous- ja maansiirtokoneiden vararenkaiden ja vanteiden tukku- ja vähittäiskauppaa ja jakelua sekä pinnoittaa uudelleen linja- ja kuorma-autojen renkaita Saksassa, Ranskassa ja Puolassa.

| — | PGG aikoo harjoittaa renkaiden vähittäiskauppaa ja tarjota ajoneuvoihin liittyviä palveluja Saksassa. |
| --- | --- |

—

PGG aikoo harjoittaa renkaiden vähittäiskauppaa ja tarjota ajoneuvoihin liittyviä palveluja Saksassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/12

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2016/C 252/06)

| 1. | Komissio vastaanotti 5. heinäkuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Sherwin-Williams Company (Sherwin-Williams) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Valspar Corporation (Valspar) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 5. heinäkuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Sherwin-Williams Company (Sherwin-Williams) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Valspar Corporation (Valspar) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Sherwin-Williams: maalien ja pinnoitteiden valmistus ja myynti pääasiassa Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikassa. ETA-alueella Sherwin-Williams myy etupäässä teollisia pinnoitteita puu- ja suojaussovelluksia varten. Lisäksi se myy koristepinnoitteita lähes yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Puolassa ja Irlannissa.
  —   Valspar: maalien ja pinnoitteiden valmistus ja myynti ensisijaisesti Pohjois-Amerikassa, Euroopassa, Aasiassa sekä Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. ETA-alueella Valspar myy etupäässä teollisia pinnoitteita pakkausteollisuutta, autoteollisuuden korjaussovelluksia sekä kela- ja muita metallialan sovelluksia varten. Lisäksi se myy koristepinnoitteita lähes yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Sherwin-Williams: maalien ja pinnoitteiden valmistus ja myynti pääasiassa Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikassa. ETA-alueella Sherwin-Williams myy etupäässä teollisia pinnoitteita puu- ja suojaussovelluksia varten. Lisäksi se myy koristepinnoitteita lähes yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Puolassa ja Irlannissa.

—   Valspar: maalien ja pinnoitteiden valmistus ja myynti ensisijaisesti Pohjois-Amerikassa, Euroopassa, Aasiassa sekä Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. ETA-alueella Valspar myy etupäässä teollisia pinnoitteita pakkausteollisuutta, autoteollisuuden korjaussovelluksia sekä kela- ja muita metallialan sovelluksia varten. Lisäksi se myy koristepinnoitteita lähes yksinomaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8020 Sherwin-Williams/Valspar seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.8020 Sherwin-Williams/Valspar seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

Oikaisuja

| 12.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 252/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 252/13

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaiseen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevaan hakemukseen

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 408, 9. joulukuuta 2015
  )

(2016/C 252/07)

Julkaisun numero 2015/C 408/09 teksti korvataan seuraavasti:

”Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

Euroopan komissio on hyväksynyt tämän asetuksen (EU) N:o 664/2014 (1) 6 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun vähäisen muutoksen.

VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012
   (2)
  53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukainen vähäisen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

’ABENSBERGER SPARGEL’ / ’ABENSBERGER QUALITÄTSSPARGEL’

EU-nro: DE-PGI-0105-01322–20.3.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Nimi | : | Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. |
| --- | --- | --- |
| Osoite | : | Richtstättstr. 5 |
| 93326 Abensberg |
| DEUTSCHLAND |

Nimi

:

Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V.

Osoite

:

Richtstättstr. 5

93326 Abensberg

DEUTSCHLAND

Puhelin

:

+49 94431281

Faksi

:

+49 94431282

Sähköposti

:

info@neumeyer-martin.de

Oikeutettu etu:

Hakijaryhmä on kyseisen tuotteen tuottajien yhteenliittymä. Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. esitti myös alkuperäisen suojahakemuksen, minkä vuoksi sillä on oikeutettu etu myös tämän muutoshakemuksen suhteen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Saksa

3.   Eritelmän kohta, jota muutos koskee

| — | ☐ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Alkuperätodisteet |
| — | ☐ | Tuotantomenetelmä |
| — | ☐ | Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| — | ☒ | Merkinnät |
| — | ☐ | Muu [täsmennettävä] |

—

☐

Tuotteen kuvaus

—

☐

Alkuperätodisteet

—

☐

Tuotantomenetelmä

—

☐

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

—

☒

Merkinnät

—

☐

Muu [täsmennettävä]

4.   Muutosten tyyppi

| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, eikä julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan tarvitse tehdä muutoksia. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, mutta julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan on tehtävä muutos. |
| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| — | ☐ | Rekisteröidyn APT:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti. |

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, eikä julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan tarvitse tehdä muutoksia.

—

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, mutta julkaistuun yhtenäiseen asiakirjaan on tehtävä muutos.

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

—

☐

Rekisteröidyn APT:n tuote-eritelmän muutos, jota voidaan pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Alkuperäisen eritelmän merkintöjä koskevat määräykset (yhtenäisen asiakirjan 3.7 kohta)

h)   Merkinnät

Rekisteröimisen jälkeen: Abensberger Spargel (SMM) / Abensberger Qualitätsspargel (SMM). Parsa, joka on suojattu merkinnällä ’Abensberger Qualitätsspargel’, on myytäessä varustettava jäljempänä esitetyllä tunnuksella.

Tämä maininta poistetaan.

Perustelu:

Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. -tuottajayhdistyksellä on oikeudet tunnukseen, jonka merkitseminen etikettiin on tähän asti ollut pakollista. Saksan patenttiviraston (DPMA) oikeudellinen kanta on kuitenkin se, että yhtenäisessä asiakirjassa olevat merkintöjä koskevat määräykset ovat vastaavan kollektiivisen tavaramerkin rekisteröimisen vastaisia.

Tuotteen varustaminen suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ’Abensberger Spargel’ tai ’Abensberger Qualitätsspargel’ riittää antamaan kuluttajille luotettavaa tietoa sen alkuperästä ja laatuvaatimusten noudattamisesta, minkä vuoksi tunnuksen käyttö ei ole tarpeen. Siksi on tuottajayhdistyksen oikeutetun edun mukaista, että ainoastaan sen jäsenet käyttävät kyseistä tunnusta, kuten ne ovat tähänkin asti tehneet, eikä eritelmässä tai yhtenäisessä asiakirjassa enää edellytetä kaikkien Abensberger Qualitätsspargel -parsan toimittajien (eli myös niiden, jotka eivät ole yhdistyksen jäseniä) käyttävän tunnusta päällysmerkinnöissä.

Muutoksen vähäinen luonne:

Ehdotettua muutosta on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä vähäisenä.

Kyseisen asetuksen 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan a–d alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, eikä muutos aiheuta myöskään ylimääräisiä rajoituksia tuotteen kauppaan (kolmannen alakohdan e alakohta). Aikaisempien merkintöjä koskeneiden määräysten säilyttäminen eritelmässä (tai yhtenäisessä asiakirjassa) olisi pikemminkin saattanut rajoittaa tuotteen kauppaa yhdistykseen kuulumattomien tuottajien osalta.

6.   Päivitetty tuote-eritelmä (vain SAN ja SMM)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41017

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

’ABENSBERGER SPARGEL’ / ’ABENSBERGER QUALITÄTSSPARGEL’

EU-nro: DE-PGI-0105-01322–20.3.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Nimi (nimet)

’Abensberger Spargel’ / ’Abensberger Qualitätsspargel’

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Saksa

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Parsa (Asparagus officinalis) kuuluu liljakasveihin (Asparagaceae). Se on monivuotinen kasvi, jonka syötävä osa eli versot myydään kuorittuina tai kuorimattomina. Abensberger Spargel -parsaa tuotetaan hyvän maatalouskäytännön sääntöjä noudattaen.

Vaalean (valkoisen tai violetin) Abensberger Spargel -parsan pituus saa olla enintään 22 cm ja vihreän 27 cm.

Abensberger Spargel -parsaan sovelletaan UNECE-standardia FFV04 (Asparagus), lukuun ottamatta niitä parsaeriä, jotka tuottaja myy kuluttajille suoraan. Tätä standardia sovelletaan kuitenkin myös sellaisen valkoiseen ja violettiin parsaan, joka on läpimitaltaan vähintään 5 mm. Lisäksi parsan osia voidaan myydä paloina.

Abensberger Spargel -parsan maulle on tunnusomaista tyypillisen voimakas mausteinen parsan aromi. Parsa korjataan kerran tai kaksi kertaa päivässä. Parsan huolellinen ja asianmukainen käsittely korjuun jälkeen takaa, että kuluttajien saatavilla on tuoretta Abensberger Spargel -parsaa toimitusväylistä riippumatta.

3.3   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Abensberger Spargel -parsan tuotannon on viljelystä sadonkorjuuseen tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

Abensbergin viljelyalueella tuotetaan pääasiassa vaaleaa parsaa, jota viljellään mullan alla korkeissa maapenkereissä. Tällöin ylöspäin kasvavat versot eivät auringonvalon puuttuessa pääse vihertymään, ja niistä kehittyy valkoisia tai mahdollisesti hieman vaaleanpunertavia, ja niiden pään väri vaihtelee valkoisesta violettiin. Versot katkaistaan yleensä 22 cm:n pituisiksi.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Suoraan pellolta tulevat parsat on ensin huuhdeltava vedellä ja pestävä sen jälkeen juomavedellä (vesijohtovedellä).

Korjuun ja puhdistamisen jälkeen parsa jäähdytetään nopeasti, jotta sen laatu säilyy. ’Nopealla jäähdyttämisellä’ tarkoitetaan tuotteen jäähdyttämistä mahdollisimman pian sadonkorjuun jälkeen jäävedellä, jonka lämpötila on 1–2 °C. Näin säilyvät tuotteen tuoreus ja pehmeys sekä norsunluun valkea väri. Tällä toimenpiteellä voidaan rajoittaa mahdollisimman vähiin laatua heikentävien bakteerien ja sienten kehittyminen.

Sen jälkeen varret leikataan asianmukaisesti pituussuunnassa ja lajitellaan. Versot leikataan alaosastaan kohtisuoraan, ei viistoon, akseliin nähden. Tällöin leikkauspinta jää mahdollisimman pieneksi, mikä vähentää nestehävikkiä ja estää tehokkaasti bakteeritartunnat. Jos verso on ontto tai alaosastaan puumainen, se katkaistaan asianmukaisesti lyhyemmäksi kuin 22 cm (27 cm, kun kyseessä on vihreä parsa) korkean laadun varmistamiseksi.

Tämän jälkeen versot varastoidaan 1–2 celsiusasteessa tilassa, jossa on korkea ilmankosteus (99 %). Niitä ei saa varastoida veteen. Tuottaja ei saa katkaista kylmäketjua. Käsittely-, jäähdytys- ja mahdollisten myyntitilojen on vastattava hygieniavaatimuksia.

Edellä mainitut menettelyt ylittävät huomattavasti lainsäädännössä edellytetyt vähimmäisvaatimukset, ja niillä halutaan varmistaa tuotteen korkea hygienia- ja laatutaso.

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue kattaa erityisesti ’hiekkavyöhykkeen’ (Sandgürtel), joka sijaitsee Siegenburgin, Neustadt an der Donaun, Abensbergin ja Langquaidin välissä Kelheimin piirikunnassa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen erityisyys:

Maximilian Georg Kroissin laatimasta kuvauksesta karmeliittasääntökunnan taloudellisesta toiminnasta ilmenee, että parsaa viljeltiin Abensbergissä todennäköisesti jo vuonna 1730. Kuvauksessa mainitaan myös, että historioitsija nimeltä Angrüner on väärässä olettaessaan, ettei parsaa viljelty Abensbergissä ennen vuotta 1900. Kroiss korostaa myös, että Abensberg on vielä nykyäänkin kuuluisa parsastaan.

Abensbergin alue eli Siegenburgin, Neustadt an der Donaun, Abensbergin ja Langquaidin välissä sijaitseva ’hiekkavyöhyke’ (Sandgürtel) on maaperä- ja ilmasto-olosuhteiltaan erinomaista parsanviljelyaluetta. Vuoden keskilämpötila on 9,8 celsiusastetta ja keskimääräinen vuosittainen sademäärä 703 millimetriä. Alueen maaperä on Baijerin maaperäkartaston mukaan pääosin hiekkamaata. Samalla se on yleensä kivennäis- ja silttipitoisempaa kuin muilla Saksan tunnetuilla parsanviljelyalueilla, mistä johtuu Abensberger Spargel -parsan erityisen voimakas ja mausteinen maku.

Abensberger Spargel -parsaa viljellään pääasiassa seuraavantyyppisessä maassa:

| — | hiekka (S) |
| --- | --- |

—

hiekka (S)

| — | hieman savinen hiekka (Sl) |
| --- | --- |

—

hieman savinen hiekka (Sl)

| — | savinen hiekka (lS) |
| --- | --- |

—

savinen hiekka (lS)

| — | erittäin savinen hiekka (SL) |
| --- | --- |

—

erittäin savinen hiekka (SL)

Maaperästä johtuvien Abensberger Spargel -parsan makuun ja tuoreuteen liittyvien erityisominaisuuksien varmistamiseksi tuotteen viljely ja käsittely tapahtuvat edellä esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

Abensbergin alueella toimii noin 70 parsantuottajayritystä, joiden käytössä oleva viljelyala on 210 hehtaaria. Alue on yksi Baijerin tärkeimmistä parsanviljelyalueista. Lisäksi alueen viljelijät kehittävät ja parantavat viljelytekniikoitaan jatkuvasti.

Tuotteen erityisyys:

Abensberger Spargel -parsan laatu perustuu edellä selostettuihin ilmasto-oloihin ja yksilöidyn maantieteellisen alueen maaperään.

Abensberger Spargel -parsalla on kuluttajien keskuudessa erittäin hyvä maine, ja parsa-asiantuntijat pitävät sitä erityisenä herkkuna. Abensberger Spargel on perinteinen baijerilainen erikoisuus, joka on myös sisällytetty Baijerin maatalousministeriön ylläpitämään perinneruokien internet-tietokantaan (http://www.food-from-bavaria.de).

Abensberger Spargel -parsaa on myyty kymmenen vuoden ajan myös kollektiivisella tavaramerkillä ’Abensberger Qualitäts-Sparge’, jonka myöntäminen edellyttää, että tuote on korkealaatuinen.

Kuluttajat ovat valmiita maksamaan korkeasta laadusta, ja Abensberger Spargel -parsan hintataso onkin jopa tunnetun Schrobenhausener Spargel -parsan hintatasoa korkeampi.

Abensberger Spargel on niin tunnettu tuote, että siitä on tehty jopa oma keittokirja. Lisäksi joka vuosi valitaan Abensberger Spargel -parsakuningatar edistämään tämän alueen arvostetun tuotteen myyntiä. Vuonna 2007 Abensbergissä juhlittiin parsanviljelyn 75:ttä juhlavuotta.

Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. suosittelee erityisesti niitä lajikkeita, jotka täyttävät viljelyyn (peltokokeet) ja makuun (aistinvaraiset testit) liittyvät eritelmän vaatimukset.

Se luettelee kyseiset lajikkeet kotisivullaan http://www.qualitaetsspargel.de/ ja päivittää tiedot vuosittain.

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Abensberger Spargel -parsan erityisominaisuudet eivät johdu pelkästään alueen ilmastosta ja erityisestä maaperästä vaan myös alueen parsanviljelyn pitkästä perinteestä ja viljelijöiden sukupolvien myötä kertyneestä osaamisesta. Kevyen ja hiekkaisen mutta muihin viljelyalueisiin verrattuna kivennäispitoisemman ja hieman silttipitoisemman maaperän sekä päivittäin tapahtuvan sadonkorjuun ansiosta Abensberger Spargel erottuu erityisen pehmeiden, muilla alueilla viljeltyyn parsaan verrattuna mausteisempien ja voimakkaamman makuisten versojensa vuoksi.

Maine:

Abensberger Qualitäts-Spargel -tuottajayhdistyksen parsan viljelyä ja käsittelyä koskevien tiukkojen, osittain lainsäädännön vaatimukset selvästi ylittävien sääntöjen (http://www.qualitaetsspargel.de/index.php/erzeuger/qualitaetsordnung) ansiosta jo usean vuosikymmenen ajan markkinoille on tarjottu ainoastaan korkealaatuista Abensberger Spargel -parsaa. Tästä syystä tuotteella on erittäin hyvä maine kuluttajien keskuudessa, mikä ilmenee myös virallisista hintatiedoista. Abensberger Spargel -parsan hinta markkinoilla onkin muuta alkuperää olevaa parsaa korkeampi.

Parsanviljely kattaa nykyisin noin 210 hehtaaria, ja siitä onkin kehittynyt yksi Abensbergin alueen elinkeinoelämän tärkeimmistä aloista.

Maantieteellisellä alueella toimivat tuottajat ovat siirtäneet osaamisensa ja kokemuksensa sukupolvelta toiselle jo yli 70 vuoden ajan. Tämä takaa parhaan mahdollisen laadun, johon tuotteen menestyksekäs markkinointi perustuu.

Parsasesonki on alueella ’viides vuodenaika’, ja se houkuttelee kävijöitä ja matkailijoita läheltä ja kaukaa. Sesongin aikana parsa on kunniapaikalla sekä kotitalouksissa että ravintoloissa. Parsasesongin aikana ravintolat tarjoavat paikallisille ja muualta Abensbergiin saapuville kävijöille mitä kekseliäimpiä yllätyksiä, ja suurin osa markkinoiden ja torien liikevaihdosta on silloin peräisin parsatuotteista.

Vuodesta 1996 lähtien on vuosittain valittu Abensbergin parsakuningatar, joka on näkyvästi esillä tiedotusvälineissä ja viestii Abensberger Spargel -parsan nauttimasta maineesta myös kauas alueen rajojen ulkopuolelle.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41017”.

---

(1)  EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

2

---