# Eiropas Savienības C 212E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.212.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 212E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 5. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.212.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 212E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 5. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2009. gada 5.–7. maijāŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 263 E, 5.11.2009.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2009. gada 5. maija |
| 2010/C 212E/01 | Ieteikums Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELBEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Parlamentam adresēto Eiropas Ombuda īpašo ziņojumu, kas sagatavots, pamatojoties uz ieteikuma projektu Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB (2009/2016(INI)) | 1 |
| | Trešdiena, 2009. gada 6. maija |
| 2010/C 212E/02 | Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīguma grozījumsEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību groza attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2007–2013) (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| PIELIKUMS | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Televizoru energoefektivitātes marķējumsEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko attiecībā uz televizoru enerģijas patēriņa marķējumu īsteno un groza Padomes Direktīvu 92/75/EEK | 6 |
| 2010/C 212E/04 | 2009. gada rīcības programma nevalstiskajām struktūrām un vietējām varas iestādēm attīstības jomā (II daļa. Mērķprojekti)Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par priekšlikumu Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Atjaunināta sociālā programmaEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par atjaunināto sociālo programmu (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Tādu cilvēku aktīva integrācija, kuri ir atstumti no darba tirgusEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (2008/2335(INI)) | 23 |
| | Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija |
| 2010/C 212E/07 | Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Parlamenta jaunā loma un pienākumi saskaņā ar Lisabonas līgumuEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | Lisabonas līguma finansiālie aspektiEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Stāvoklis Moldovas RepublikāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par stāvokli Moldovas Republikā | 54 |
| 2010/C 212E/11 | 2008. gada ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politika cilvēktiesību jomāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jautājumā (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Eiropas Savienības iestāžu līdzsvarsEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecību veicināšana saskaņā ar Lisabonas līgumuEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecību veicināšanu saskaņā ar Lisabonas līgumu (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Pilsoņu iniciatīvas īstenošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija ar prasību Komisijai iesniegt priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu iniciatīvas īstenošanu (2008/2169(INI)) | 99 |
| PIELIKUMS | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Priekšlikums Komisijas regulai, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Komisijas regulas projektu, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Irāna — Roxana Saberi lietaEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Irānu — Roxana Saberi lieta | 109 |
| 2010/C 212E/17 | MadagaskaraEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par stāvokli Madagaskarā | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Manuel Rosales lieta VenecuēlāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Manuel Rosales lietu Venecuēlā | 113 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2010/C 212E/19 | ES krimināltiesiskuma telpas izveideEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija ieteikums Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (2009/2012(INI)) | 116 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2009. gada 5. maija |
| 2010/C 212E/20 | Speciālā olimpiāde Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta rakstiska deklarācija par atbalstu Speciālajai olimpiādei Eiropas Savienībā | 123 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2009. gada 5.–7. maijāŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 263 E, 5.11.2009.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

2010/C 212E/01

Ieteikums Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELBEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Parlamentam adresēto Eiropas Ombuda īpašo ziņojumu, kas sagatavots, pamatojoties uz ieteikuma projektu Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

1

Trešdiena, 2009. gada 6. maija

2010/C 212E/02

Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīguma grozījumsEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību groza attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2007–2013) (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

PIELIKUMS

4

2010/C 212E/03

Televizoru energoefektivitātes marķējumsEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko attiecībā uz televizoru enerģijas patēriņa marķējumu īsteno un groza Padomes Direktīvu 92/75/EEK

6

2010/C 212E/04

2009. gada rīcības programma nevalstiskajām struktūrām un vietējām varas iestādēm attīstības jomā (II daļa. Mērķprojekti)Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par priekšlikumu Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti)

8

2010/C 212E/05

Atjaunināta sociālā programmaEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par atjaunināto sociālo programmu (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Tādu cilvēku aktīva integrācija, kuri ir atstumti no darba tirgusEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (2008/2335(INI))

23

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija

2010/C 212E/07

Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Parlamenta jaunā loma un pienākumi saskaņā ar Lisabonas līgumuEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

Lisabonas līguma finansiālie aspektiEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Stāvoklis Moldovas RepublikāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par stāvokli Moldovas Republikā

54

2010/C 212E/11

2008. gada ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politika cilvēktiesību jomāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jautājumā (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Eiropas Savienības iestāžu līdzsvarsEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecību veicināšana saskaņā ar Lisabonas līgumuEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecību veicināšanu saskaņā ar Lisabonas līgumu (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Pilsoņu iniciatīvas īstenošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija ar prasību Komisijai iesniegt priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu iniciatīvas īstenošanu (2008/2169(INI))

99

PIELIKUMS

103

2010/C 212E/15

Priekšlikums Komisijas regulai, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Komisijas regulas projektu, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

106

2010/C 212E/16

Irāna — Roxana Saberi lietaEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Irānu — Roxana Saberi lieta

109

2010/C 212E/17

MadagaskaraEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par stāvokli Madagaskarā

111

2010/C 212E/18

Manuel Rosales lieta VenecuēlāEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Manuel Rosales lietu Venecuēlā

113

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

2010/C 212E/19

ES krimināltiesiskuma telpas izveideEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija ieteikums Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (2009/2012(INI))

116

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

2010/C 212E/20

Speciālā olimpiāde Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta rakstiska deklarācija par atbalstu Speciālajai olimpiādei Eiropas Savienībā

123

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2009. gada 5. maija |
| 2010/C 212E/21 | Pieprasījums aizstāvēt deputāta Aldo Patriciello imunitātiEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Aldo Patriciello imunitāti un privilēģijas (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Pieprasījums aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijasEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijas (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | Trešdiena, 2009. gada 6. maija |
| 2010/C 212E/23 | Parlamenta komiteju kompetencesEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par pastāvīgo komiteju kompetencēm | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī delegāciju parlamentārajās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitsEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī delegāciju parlamentārajās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitu | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Lūgumrakstu procedūra (Reglamenta VIII virsraksta grozījums)Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz lūgumrakstu procedūru (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Parlamenta Reglamenta vispārēja pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

2010/C 212E/21

Pieprasījums aizstāvēt deputāta Aldo Patriciello imunitātiEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Aldo Patriciello imunitāti un privilēģijas (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Pieprasījums aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijasEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijas (2009/2020(IMM))

125

Trešdiena, 2009. gada 6. maija

2010/C 212E/23

Parlamenta komiteju kompetencesEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par pastāvīgo komiteju kompetencēm

126

2010/C 212E/24

Parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī delegāciju parlamentārajās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitsEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī delegāciju parlamentārajās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitu

136

2010/C 212E/25

Lūgumrakstu procedūra (Reglamenta VIII virsraksta grozījums)Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz lūgumrakstu procedūru (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Parlamenta Reglamenta vispārēja pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2007/2124(REG))

145

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2009. gada 5. maija |
| 2010/C 212E/27 | Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem *Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| PIELIKUMS | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Benzīna tvaiku uztveršana degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu vieglajos automobiļos ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par benzīna tvaiku uztveršanas otro posmu degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu vieglajos automobiļos (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Tirdzniecība ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību | 170 |
| I PIELIKUMS | 201 |
| II PIELIKUMS | 202 |
| III PIELIKUMS | 202 |
| IV PIELIKUMS | 203 |
| V PIELIKUMS | 219 |
| VI PIELIKUMS | 219 |
| VII PIELIKUMS | 226 |
| VIII PIELIKUMS | 226 |
| IX PIELIKUMS | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Kuģu radītais piesārņojums un sankciju ieviešana par pārkāpumiem ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Enerģijas etiķetes un standarta informācija par precēm (pārstrādātā versija) ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādāta versija) | 230 |
| I PIELIKUMS | 242 |
| II PIELIKUMS | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada tāmeEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | Trešdiena, 2009. gada 6. maija |
| 2010/C 212E/35 | Vienas direktīvas un 11 novecojušu lēmumu atcelšana kopējās zivsaimniecības politikas jomā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atceļ Direktīvu 83/515/EEK un 11 novecojušus lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas jomā (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | 14 novecojušu regulu atcelšana kopējās zivsaimniecības politikas jomā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Budžeta grozījums Nr. 4/2009Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projektu, III iedaļa - Komisija (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Budžeta grozījums Nr. 5/2009Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projektu, III iedaļa - Komisija (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi, privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzība ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā | 261 |
| PIELIKUMS | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu | 263 |
| PIELIKUMS | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC) un birojs ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Mobilo sakaru frekvenču joslas ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Vienlīdzība attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Direktīvu 86/613/EEK (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Programma ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā | 322 |
| PIELIKUMS | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Kapitāla pietiekamības prasības: Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK izdara grozījumus attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Kopienas programma finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2009/.../EK, ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā | 325 |
| PIELIKUMS | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Dzīvnieku aizsardzība nonāvēšanas laikā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija |
| 2010/C 212E/50 | Eiropas Bēgļu fonds 2008.–2013. gadam ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu, attiecībā uz finansējuma apturēšanu noteiktām Kopienas darbībām un to finansējuma ierobežojumu izmaiņām (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Obligātie standarti patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija)***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija) | 349 |
| I PIELIKUMS | 365 |
| II PIELIKUMS | 366 |
| III PIELIKUMS | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Starptautiskās aizsardzības pieteikums, ko trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iesniedzis kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta versija) | 371 |
| I PIELIKUMS | 401 |
| II PIELIKUMS | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveide (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (pārstrādāta versija) | 405 |
| I PIELIKUMS | 426 |
| II PIELIKUMS | 426 |
| III PIELIKUMS | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Eiropas Patvēruma atbalsta birojs ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu slēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par konkrētiem jautājumiem saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām | 453 |
| 2010/C 212E/56 | Programma MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido programmu MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2009/EK, ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ( MEDIA Mundus ) | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Kopīgi noteikumi attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostā | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm par spriedumiem un lēmumiem ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības lietās un uzturēšanas pienākumu lietās *Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu slēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības un uzturēšanas pienākumu lietās un tiesību aktiem, kas piemērojami lietām, kuras saistītas ar uzturēšanas pienākumiem (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

2010/C 212E/27

Grozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem *Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

PIELIKUMS

166

2010/C 212E/29

Benzīna tvaiku uztveršana degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu vieglajos automobiļos ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par benzīna tvaiku uztveršanas otro posmu degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu vieglajos automobiļos (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos

168

2010/C 212E/30

Tirdzniecība ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem

169

2010/C 212E/31

Zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzība ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību

2009/.../EK

170

I PIELIKUMS

201

II PIELIKUMS

202

III PIELIKUMS

202

IV PIELIKUMS

203

V PIELIKUMS

V PIELIKUMS

219

VI PIELIKUMS

VI PIELIKUMS

219

VII PIELIKUMS

VII PIELIKUMS

226

VIII PIELIKUMS

VIII PIELIKUMS

226

IX PIELIKUMS

227

2010/C 212E/32

Kuģu radītais piesārņojums un sankciju ieviešana par pārkāpumiem ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem

229

2010/C 212E/33

Enerģijas etiķetes un standarta informācija par precēm (pārstrādātā versija) ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādāta versija)

2009/.../EK

230

I PIELIKUMS

242

II PIELIKUMS

243

2010/C 212E/34

Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada tāmeEiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2009/2006(BUD))

244

Trešdiena, 2009. gada 6. maija

2010/C 212E/35

Vienas direktīvas un 11 novecojušu lēmumu atcelšana kopējās zivsaimniecības politikas jomā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atceļ Direktīvu 83/515/EEK un 11 novecojušus lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas jomā (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

14 novecojušu regulu atcelšana kopējās zivsaimniecības politikas jomā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Budžeta grozījums Nr. 4/2009Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projektu, III iedaļa - Komisija (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Budžeta grozījums Nr. 5/2009Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projektu, III iedaļa - Komisija (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Elektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi, privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzība ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā

261

PIELIKUMS

261

2010/C 212E/41

Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu

2009/.../EK

263

PIELIKUMS

307

2010/C 212E/42

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC) un birojs ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

BEREC

309

P6_TC2-COD(2007)0249Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju

309

2010/C 212E/43

Mobilo sakaru frekvenču joslas ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā

310

2010/C 212E/44

Vienlīdzība attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Direktīvu 86/613/EEK (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK

2009/.../EK

Padomes

312

2010/C 212E/45

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi

320

2010/C 212E/46

Programma ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

322

PIELIKUMS

322

2010/C 212E/47

Kapitāla pietiekamības prasības: Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK izdara grozījumus attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību

323

2010/C 212E/48

Kopienas programma finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2009/.../EK, ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā

325

PIELIKUMS

325

2010/C 212E/49

Dzīvnieku aizsardzība nonāvēšanas laikā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija

2010/C 212E/50

Eiropas Bēgļu fonds 2008.–2013. gadam ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu, attiecībā uz finansējuma apturēšanu noteiktām Kopienas darbībām un to finansējuma ierobežojumu izmaiņām (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Obligātie standarti patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija)***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

(pārstrādāta versija)

348

P6_TC1-COD(2008)0244Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija)

2009/.../EK,

(pārstrādāta versija)

349

I PIELIKUMS

365

II PIELIKUMS

366

III PIELIKUMS

367

2010/C 212E/52

Starptautiskās aizsardzības pieteikums, ko trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iesniedzis kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta versija)

(EK) Nr. .../2009

(pārstrādāta versija)

371

I PIELIKUMS

401

II PIELIKUMS

401

2010/C 212E/53

Pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveide (pārstrādāta versija) ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

(pārstrādāta versija)

404

P6_TC1-COD(2008)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (pārstrādāta versija)

(EK) Nr. .../2009

(pārstrādāta versija)

405

I PIELIKUMS

426

II PIELIKUMS

426

III PIELIKUMS

426

2010/C 212E/54

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju

(EK) Nr. .../2009,

429

2010/C 212E/55

Divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu slēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par konkrētiem jautājumiem saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām

453

2010/C 212E/56

Programma MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido programmu MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

MEDIA Mundus

454

P6_TC1-COD(2008)0258Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2009/EK, ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ( MEDIA Mundus )

454

2010/C 212E/57

Kopīgi noteikumi attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostā

455

2010/C 212E/58

Divpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm par spriedumiem un lēmumiem ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības lietās un uzturēšanas pienākumu lietās *Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu slēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības un uzturēšanas pienākumu lietās un tiesību aktiem, kas piemērojami lietām, kuras saistītas ar uzturēšanas pienākumiem (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2009.–2010. GADA SESIJA 2009. gada 5.–7. maijā Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 263 E, 5.11.2009. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/1

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaIeteikums Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB

P6_TA(2009)0340

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Parlamentam adresēto Eiropas Ombuda īpašo ziņojumu, kas sagatavots, pamatojoties uz ieteikuma projektu Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas ombuda īpašo ziņojumu Eiropas Parlamentam,

ņemot vērā EK līguma 195. panta 1. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1994. gada 9. marta Lēmumu 94/262/EOTK, EK, Euratom par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi (1), jo īpaši tā 3. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. pantu,

ņemot vērā Eiropas Labas administratīvās prakses kodeksu, jo īpaši tā 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 195. panta 2. punkta pirmo teikumu,

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0201/2009),

| A. | tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā iekļautais princips nediskriminēt pēc vecuma ir Kopienas tiesību pamatprincips; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā iekļautais princips nediskriminēt pēc vecuma ir Kopienas tiesību pamatprincips;

| B. | tā kā atšķirīga attieksme vecuma dēļ ir diskriminācija uz šāda pamata, ja vien šī atšķirīgā attieksme nav objektīvi pamatota un šo attieksmi nodrošina ar piemērotiem un nepieciešamiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā atšķirīga attieksme vecuma dēļ ir diskriminācija uz šāda pamata, ja vien šī atšķirīgā attieksme nav objektīvi pamatota un šo attieksmi nodrošina ar piemērotiem un nepieciešamiem līdzekļiem;

| C. | tā kā ombuds ir norādījis, ka Komisija nav pienācīgi pamatojusi savu attieksmi pret ārštata konferenču palīgtulkiem (ACI) pēc 65 gadu sasniegšanas un joprojām pieturas pie pašreizējās politikas ACI nolīgšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ombuds ir norādījis, ka Komisija nav pienācīgi pamatojusi savu attieksmi pret ārštata konferenču palīgtulkiem (ACI) pēc 65 gadu sasniegšanas un joprojām pieturas pie pašreizējās politikas ACI nolīgšanā;

| D. | tā kā ombuds uzskata to par kļūdu pārvaldē; |
| --- | --- |

D.

tā kā ombuds uzskata to par kļūdu pārvaldē;

| E. | tā kā Parlaments kā vienīgā Savienības vēlētā iestāde ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu un aizsargātu Eiropas ombuda neatkarību viņa pienākumu izpildē attiecībā pret Eiropas iedzīvotājiem un lai uzraudzītu viņa ieteikumu īstenošanu, |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments kā vienīgā Savienības vēlētā iestāde ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu un aizsargātu Eiropas ombuda neatkarību viņa pienākumu izpildē attiecībā pret Eiropas iedzīvotājiem un lai uzraudzītu viņa ieteikumu īstenošanu,

| 1. | piekrīt Eiropas ombuda kritiskajām piezīmēm un viņa ieteikumam attiecībā uz Komisijas politiku 65 gadu vecumu sasniegušo ACI nolīgšanā; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Eiropas ombuda kritiskajām piezīmēm un viņa ieteikumam attiecībā uz Komisijas politiku 65 gadu vecumu sasniegušo ACI nolīgšanā;

| 2. | aicina Komisiju mainīt savu pašreizējo politiku, ar kuru ir noteikts pilnīgs aizliegums pieņemt darbā ACI, kas sasnieguši 65 gadu vecumu; tomēr neuzskata, ka, ņemot vērā konkrētās lietas apstākļus, ir pamats kompensācijai; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju mainīt savu pašreizējo politiku, ar kuru ir noteikts pilnīgs aizliegums pieņemt darbā ACI, kas sasnieguši 65 gadu vecumu; tomēr neuzskata, ka, ņemot vērā konkrētās lietas apstākļus, ir pamats kompensācijai;

| 3. | norāda, ka Parlaments, saņēmis no ombuda līdzīgu ieteikuma projektu, nekavējoties rīkojās un mainīja savu praksi attiecībā uz tādu ACI nolīgšanu, kuri sasnieguši 65 gadu vecumu, un īstenoja tādu spēkā esošo noteikumu interpretāciju, kas nerada diskrimināciju; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Parlaments, saņēmis no ombuda līdzīgu ieteikuma projektu, nekavējoties rīkojās un mainīja savu praksi attiecībā uz tādu ACI nolīgšanu, kuri sasnieguši 65 gadu vecumu, un īstenoja tādu spēkā esošo noteikumu interpretāciju, kas nerada diskrimināciju;

| 4. | uzskata, ka pašlaik spēkā esošo noteikumu grozīšana un diskriminācijas pēc vecuma novēršana nolīgšanas procesā neuzliek Eiropas iestādei pienākumu pieņemt darbā ACI, kas sasnieguši 65 gadu vecumu, bet, ja veiktu šādas izmaiņas, tās padarītu Komisijas noteikumus atbilstošus kopējam Eiropas Savienības tiesību principam; turklāt uzskata, ka, ņemot vērā tulku trūkumu noteiktās oficiālajās valodās, tas uzlabotu iestādes spēju nodrošināt vislabāko iespējamo pakalpojumu, kā tas ir sevi apliecinājis Parlamentā; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pašlaik spēkā esošo noteikumu grozīšana un diskriminācijas pēc vecuma novēršana nolīgšanas procesā neuzliek Eiropas iestādei pienākumu pieņemt darbā ACI, kas sasnieguši 65 gadu vecumu, bet, ja veiktu šādas izmaiņas, tās padarītu Komisijas noteikumus atbilstošus kopējam Eiropas Savienības tiesību principam; turklāt uzskata, ka, ņemot vērā tulku trūkumu noteiktās oficiālajās valodās, tas uzlabotu iestādes spēju nodrošināt vislabāko iespējamo pakalpojumu, kā tas ir sevi apliecinājis Parlamentā;

| 5. | aicina Komisiju strādāt kopā ar Parlamentu, pārskatot noteikumus, ko piemēro ACI un cita personāla nolīgšanai, lai nodrošinātu, ka tiek novērsta jebkāda veida diskriminācija; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju strādāt kopā ar Parlamentu, pārskatot noteikumus, ko piemēro ACI un cita personāla nolīgšanai, lai nodrošinātu, ka tiek novērsta jebkāda veida diskriminācija;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un Eiropas Ombudam. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un Eiropas Ombudam.

---

(1)  OV L 113, 4.5.1994., 15. lpp.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/3

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaIestāžu 2006. gada 17. maija nolīguma grozījums

P6_TA(2009)0354

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību groza attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2007–2013) (COM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0171),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 21., 22. un 23. punktu,

ņemot vērā 2009. gada 25. marta rezolūciju par 2007.–2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu (2) un 2009. gada 10. marta rezolūciju par 2010. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm (3),

ņemot vērā 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0278/2009),

| 1. | apstiprina 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmes secinājumus; |
| --- | --- |

1.

apstiprina 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmes secinājumus;

| 2. | uzsver, ka, pateicoties veiksmīgai iestāžu sadarbībai, reaģējot uz finanšu un ekonomisko krīzi ES dalībvalstīs, ir panākta vienošanās par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu, veicinot solidaritāti energoresursu jomā un platjoslas internetu lauku apvidos, kā arī atbalstot lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka, pateicoties veiksmīgai iestāžu sadarbībai, reaģējot uz finanšu un ekonomisko krīzi ES dalībvalstīs, ir panākta vienošanās par daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanu, veicinot solidaritāti energoresursu jomā un platjoslas internetu lauku apvidos, kā arī atbalstot lauksaimniecības nozari;

| 3. | atgādina, ka ar šo vienošanos Parlaments, izmantojot gan savas likumdevējas iestādes, gan budžeta lēmējiestādes pilnvaras, ir aizsargājis pašreizējās prioritātes, kā tas rīkojās arī 2008. gada budžeta procedūras laikā, kad tika panākta vienošanās par projekta “Galileo” finansēšanu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka ar šo vienošanos Parlaments, izmantojot gan savas likumdevējas iestādes, gan budžeta lēmējiestādes pilnvaras, ir aizsargājis pašreizējās prioritātes, kā tas rīkojās arī 2008. gada budžeta procedūras laikā, kad tika panākta vienošanās par projekta “Galileo” finansēšanu;

| 4. | piekrīt politiskajam kompromisam, kas paredz ieviest kompensācijas mehānismu 2010. gada budžeta procedūrā, kā arī 2011. gada budžeta procedūrā, bet tikai tad, ja tāds būs nepieciešams; atgādina — kā minēts kopīgajā deklarācijā, ko pieņēma Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmē, kompensācijas mehānisms neskars to programmu kopējo finansējumu, par kuriem lēmumi tiek pieņemti ar koplēmumu, kā arī ikgadējo budžeta procedūru, un to finansēs, izmantojot visus atbilstoši budžeta tiesiskajam regulējumam pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

4.

piekrīt politiskajam kompromisam, kas paredz ieviest kompensācijas mehānismu 2010. gada budžeta procedūrā, kā arī 2011. gada budžeta procedūrā, bet tikai tad, ja tāds būs nepieciešams; atgādina — kā minēts kopīgajā deklarācijā, ko pieņēma Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmē, kompensācijas mehānisms neskars to programmu kopējo finansējumu, par kuriem lēmumi tiek pieņemti ar koplēmumu, kā arī ikgadējo budžeta procedūru, un to finansēs, izmantojot visus atbilstoši budžeta tiesiskajam regulējumam pieejamos līdzekļus;

| 5. | atkārto, ka deficīts un pārpalikumi ir jautājumi, kas sarunu noslēgumā par 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu ir joprojām neatrisināti, un ka jautājumi par deficītu būtu jāskata 2008.–2009. gada termiņa vidusposma pārskatīšanā, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 3. deklarācijā, kā arī ikgadējo budžeta procedūru laikā, ja iespējams, piemērojot lielāku elastību un jebkurā gadījumā izmantojot visus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus; atgādina — kā norādīts Parlamenta vienpusējā deklarācijā, ko tas sniedza 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmē, Komisijai termiņa vidusposma pārskatīšanā būtu jāņem vērā principi, kas noteikti Parlamenta 2009. gada 25. martā pieņemtajā rezolūcijā; |
| --- | --- |

5.

atkārto, ka deficīts un pārpalikumi ir jautājumi, kas sarunu noslēgumā par 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu ir joprojām neatrisināti, un ka jautājumi par deficītu būtu jāskata 2008.–2009. gada termiņa vidusposma pārskatīšanā, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 3. deklarācijā, kā arī ikgadējo budžeta procedūru laikā, ja iespējams, piemērojot lielāku elastību un jebkurā gadījumā izmantojot visus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus; atgādina — kā norādīts Parlamenta vienpusējā deklarācijā, ko tas sniedza 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmē, Komisijai termiņa vidusposma pārskatīšanā būtu jāņem vērā principi, kas noteikti Parlamenta 2009. gada 25. martā pieņemtajā rezolūcijā;

| 6. | brīdina regulāri neizmantot 2. izdevumu kategorijas rezerves citu izdevumu kategoriju finansēšanai, jo tas var apdraudēt lauksaimniecības nozares intereses, ņemot vērā tirgus cenu negaidīto samazināšanos; |
| --- | --- |

6.

brīdina regulāri neizmantot 2. izdevumu kategorijas rezerves citu izdevumu kategoriju finansēšanai, jo tas var apdraudēt lauksaimniecības nozares intereses, ņemot vērā tirgus cenu negaidīto samazināšanos;

| 7. | pauž nožēlu, ka vienošanās ar Padomi tika panākta tikai divus mēnešus pirms Parlamenta pilnvaru laika beigām, tādējādi samazinot laiku sarunām, un ka tas rada spiedienu uz iestādēm, neskatoties pat uz ierasto uzticamas sadarbības atmosfēru; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka vienošanās ar Padomi tika panākta tikai divus mēnešus pirms Parlamenta pilnvaru laika beigām, tādējādi samazinot laiku sarunām, un ka tas rada spiedienu uz iestādēm, neskatoties pat uz ierasto uzticamas sadarbības atmosfēru;

| 8. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

8.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu parakstīt kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu parakstīt kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0174.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0095 un 0096.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaPIELIKUMS

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 6. maijs)

ar ko 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību groza attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2007–2013)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 21. punktu, 22. punkta pirmo un otro daļu un 23. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saistībā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu infrastruktūras modernizēšanai un solidaritātei enerģētikas jomā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmē vienojās par enerģētikas jomas un platjoslas interneta projektu finansēšanu, kā arī par darbību stiprināšanu saistībā ar “jaunajiem uzdevumiem”, kas definēti kopējās lauksaimniecības politikas 2003. gada reformas vidusposma izvērtēšanas (“veselības pārbaudes”) kontekstā. Lai varētu veikt finansēšanu, pirmkārt, ir nepieciešams pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam saskaņā ar Iestāžu nolīguma 21., 22. un 23. punktu tā, lai 2009. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 1.a izdevumu kategorijā palielinātu par EUR 2 000 000 000 pašreizējās cenās. |
| --- | --- |

(1)

Saistībā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu infrastruktūras modernizēšanai un solidaritātei enerģētikas jomā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2009. gada 2. aprīļa trialoga sanāksmē vienojās par enerģētikas jomas un platjoslas interneta projektu finansēšanu, kā arī par darbību stiprināšanu saistībā ar “jaunajiem uzdevumiem”, kas definēti kopējās lauksaimniecības politikas 2003. gada reformas vidusposma izvērtēšanas (“veselības pārbaudes”) kontekstā. Lai varētu veikt finansēšanu, pirmkārt, ir nepieciešams pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam saskaņā ar Iestāžu nolīguma 21., 22. un 23. punktu tā, lai 2009. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 1.a izdevumu kategorijā palielinātu par EUR 2 000 000 000 pašreizējās cenās.

| (2) | maksimālā apjoma palielinājumu 1.a izdevumu kategorijā pilnībā līdzsvaros, samazinot 2009. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 2. izdevumu kategorijā par EUR 2 000 000 000. |
| --- | --- |

(2)

maksimālā apjoma palielinājumu 1.a izdevumu kategorijā pilnībā līdzsvaros, samazinot 2009. gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu 2. izdevumu kategorijā par EUR 2 000 000 000.

| (3) | Lai saglabātu atbilstīgu attiecību starp saistībām un maksājumiem, tiks pielāgots maksājumu apropriāciju gada maksimālais apjoms. Pielāgojums būs neitrāls. |
| --- | --- |

(3)

Lai saglabātu atbilstīgu attiecību starp saistībām un maksājumiem, tiks pielāgots maksājumu apropriāciju gada maksimālais apjoms. Pielāgojums būs neitrāls.

| (4) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza I pielikums Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2), |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza I pielikums Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2),

IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

Vienīgais pants

Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

Strasbūrā, 2009. gada 6. maijā.

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaPIELIKUMS

2007.–2013. GADA FINANŠU SHĒMA, KAS PĀRSKATĪTA SAISTĪBĀ AR EIROPAS EKONOMIKAS ATVESEĻOŠANAS PLĀNU (NEMAINĪGĀS 2004. GADA CENĀS)

| (EUR miljoni–nemainīgās 2004. gada cenās) |
| --- |
| SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | Kopā


  2007.-2013.g. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

(EUR miljoni–nemainīgās 2004. gada cenās)

SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

Kopā

2007.-2013.g.

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1b

Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

no kuriem: ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3a

Brīvība, drošība un tiesiskums

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Pilsonība |
| --- | --- |

3b

Pilsonība

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administrācija
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS KOPĀ

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

procentos no NKI

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS KOPĀ

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

procentos no NKI

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Pieejamā rezerve

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Pašu resursu maksimālais apjoms procentos no NKI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  Šim nolūkam summas minētajā nolīgumā pārrēķina 2004. gada cenās.

2

(3)  Izdevumus pensijām, kas ietverti šīs izdevumu kategorijas maksimālajā apjomā, aprēķina kā tīrās darbinieku iemaksas attiecīgajā shēmā, no 2007. līdz 2013. gadam nosakot ierobežojumu EUR 500 miljonu apmērā, 2004. gada cenās.

3

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/6

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaTelevizoru energoefektivitātes marķējums

P6_TA(2009)0357

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par projektu Komisijas direktīvai, ar ko attiecībā uz televizoru enerģijas patēriņa marķējumu īsteno un groza Padomes Direktīvu 92/75/EEK

2010/C 212 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīvu 92/75/EEK par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (1) un jo īpaši tās 9. un 12. pantu,

ņemot vērā projektu Komisijas direktīvai .../.../EK, ar ko attiecībā uz televizoru enerģijas patēriņa marķējumu īsteno un groza Padomes Direktīvu 92/75/EEK,

ņemot vērā 2009. gada 30. marta atzinumu, ko sniegusi Direktīvas 92/75/EEK 10. pantā minētā komiteja,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojumu “Energoefektivitātes rīcības plāns. Potenciāla izmantošana” (COM(2006)0545),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 13. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (COM(2008)0778),

ņemot vērā 2009. gada 5. maija Nostāju attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar enerģijas patēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādāts) (2),

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3),

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 2. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/75/EEK (pamatdirektīva) 1. pantu šīs direktīvas galvenais “mērķis ir veicināt attiecīgo valstu informācijas publicēšanas saskaņošanu, konkrēti, izmantojot etiķetes un informāciju par precēm, informāciju par enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņu un papildus informāciju attiecībā uz noteiktiem sadzīves tehnikas ierīču veidiem, tādējādi ļaujot patērētājiem izvēlēties energoefektīvu tehniku”; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Direktīvas 92/75/EEK (pamatdirektīva) 1. pantu šīs direktīvas galvenais “mērķis ir veicināt attiecīgo valstu informācijas publicēšanas saskaņošanu, konkrēti, izmantojot etiķetes un informāciju par precēm, informāciju par enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņu un papildus informāciju attiecībā uz noteiktiem sadzīves tehnikas ierīču veidiem, tādējādi ļaujot patērētājiem izvēlēties energoefektīvu tehniku”;

| B. | tā kā pamatdirektīvā ir arī noteikts, ka “precīzas, būtiskas un salīdzināmas sadzīves tehnikas ierīču enerģijas patēriņa informācijas sniegšana var ietekmēt sabiedrības izvēli par labu ierīcēm, kas patērē mazāk enerģijas”; |
| --- | --- |

B.

tā kā pamatdirektīvā ir arī noteikts, ka “precīzas, būtiskas un salīdzināmas sadzīves tehnikas ierīču enerģijas patēriņa informācijas sniegšana var ietekmēt sabiedrības izvēli par labu ierīcēm, kas patērē mazāk enerģijas”;

| C. | tā kā Komisijas ietekmes novērtējumā, kas pievienots Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumam par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar enerģijas patēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm SEC(2008)2862), sākotnējais veiksmīgais enerģijas patēriņa marķējums no A līdz G kā paraugs tika izmantots dažādās valstīs visā pasaulē, piemēram, Brazīlijā, Ķīnā, Argentīnā, Čīlē, Irānā, Izraēlā un Dienvidāfrikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijas ietekmes novērtējumā, kas pievienots Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumam par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar enerģijas patēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm SEC(2008)2862), sākotnējais veiksmīgais enerģijas patēriņa marķējums no A līdz G kā paraugs tika izmantots dažādās valstīs visā pasaulē, piemēram, Brazīlijā, Ķīnā, Argentīnā, Čīlē, Irānā, Izraēlā un Dienvidāfrikā;

| D. | tā kā televizori ir ierīces ar lielu enerģijas patēriņu un līdz ar to tiem ir ievērojams energotaupības potenciāls, ja šo ražojumu kategoriju iekļauj enerģijas patēriņa marķēšanas sistēmā saskaņā ar pamatdirektīvas 1. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

D.

tā kā televizori ir ierīces ar lielu enerģijas patēriņu un līdz ar to tiem ir ievērojams energotaupības potenciāls, ja šo ražojumu kategoriju iekļauj enerģijas patēriņa marķēšanas sistēmā saskaņā ar pamatdirektīvas 1. panta 2. punktu;

| E. | tā kā televizoru enerģijas patēriņa marķējumam jābūt pēc iespējas saderīgākam ar citu sadzīves tehnikas ierīču enerģijas patēriņa sistēmām; |
| --- | --- |

E.

tā kā televizoru enerģijas patēriņa marķējumam jābūt pēc iespējas saderīgākam ar citu sadzīves tehnikas ierīču enerģijas patēriņa sistēmām;

| F. | tā kā saskaņā ar minēto Komisijas priekšlikumu “pašreizējās marķējuma klasifikācijas atjauninās, mainot prasības katrā klasē, ik pēc 5 gadiem vai tad, kad tas būs nepieciešams saskaņā ar jaunu tehnikas attīstību, pamatojoties uz ekodizaina pētījumiem, lai A marķējuma statusu saglabātu energoefektīvākajiem 10–20 % iekārtu”; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar minēto Komisijas priekšlikumu “pašreizējās marķējuma klasifikācijas atjauninās, mainot prasības katrā klasē, ik pēc 5 gadiem vai tad, kad tas būs nepieciešams saskaņā ar jaunu tehnikas attīstību, pamatojoties uz ekodizaina pētījumiem, lai A marķējuma statusu saglabātu energoefektīvākajiem 10–20 % iekārtu”;

| G. | tā kā, lai sekmīgi īstenotu enerģijas marķējuma sistēmu, ir būtiski ieviest pasākumus, kas nodrošinās skaidras, vispusīgas, salīdzināmas un viegli saprotamas informācijas sniegšanu patērētajiem par mājsaimniecības preču energoefektivitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai sekmīgi īstenotu enerģijas marķējuma sistēmu, ir būtiski ieviest pasākumus, kas nodrošinās skaidras, vispusīgas, salīdzināmas un viegli saprotamas informācijas sniegšanu patērētajiem par mājsaimniecības preču energoefektivitāti;

| H. | tā kā, ja patērētāji iegādātos vairāk saimniecības tehnikas ar efektīvu enerģijas patēriņu mazāk efektīvas sadzīves tehnikas vietā, palielinātos sadzīves tehnikas ražotāju ieņēmumi; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ja patērētāji iegādātos vairāk saimniecības tehnikas ar efektīvu enerģijas patēriņu mazāk efektīvas sadzīves tehnikas vietā, palielinātos sadzīves tehnikas ražotāju ieņēmumi;

| I. | tā kā ar Komisijas direktīvas projektu, īpaši attiecībā uz enerģijas marķējuma noformējumu un energoefektivitātes klasēm, ievieš citas izmaiņas, pievienojot jaunus A klases paveidus (piemēram, A–20 %, A–40 %, A–60 %), kas var radīt vēl vairāk neskaidrību patērētājiem, traucēt enerģijas marķējuma sistēmas pareizu izpratni un mazināt viņu spēju izvēlēties sadzīves tehnikas ierīces ar efektīvāku enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar Komisijas direktīvas projektu, īpaši attiecībā uz enerģijas marķējuma noformējumu un energoefektivitātes klasēm, ievieš citas izmaiņas, pievienojot jaunus A klases paveidus (piemēram, A–20 %, A–40 %, A–60 %), kas var radīt vēl vairāk neskaidrību patērētājiem, traucēt enerģijas marķējuma sistēmas pareizu izpratni un mazināt viņu spēju izvēlēties sadzīves tehnikas ierīces ar efektīvāku enerģijas patēriņu;

| J. | tā kā ar nelielu skaitu tehnisku pielāgojumu attiecībā uz marķējumu varētu iegūt marķējumu, kas būtu precīzāks un patērētājiem labāk saprotams; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar nelielu skaitu tehnisku pielāgojumu attiecībā uz marķējumu varētu iegūt marķējumu, kas būtu precīzāks un patērētājiem labāk saprotams;

| K. | tā kā ir pierādīts, ka patērētāji A–G marķējuma sistēmu uzskata par skaidru, bet Komisija nav veikusi ietekmes novērtējumu, lai noskaidrotu, vai A–20 %, A–40 %, A–60 % sistēma paralēli zemākām klasēm palīdz patērētājiem vai gluži otrādi ‐ maldina tos; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir pierādīts, ka patērētāji A–G marķējuma sistēmu uzskata par skaidru, bet Komisija nav veikusi ietekmes novērtējumu, lai noskaidrotu, vai A–20 %, A–40 %, A–60 % sistēma paralēli zemākām klasēm palīdz patērētājiem vai gluži otrādi ‐ maldina tos;

| L. | tā kā to produktu pārmarķēšana, kas pašlaik marķēti saskaņā ar slēgto A–G sistēmu, neļautu veidot tukšas zemākas klases, kas var maldināt patērētājus; |
| --- | --- |

L.

tā kā to produktu pārmarķēšana, kas pašlaik marķēti saskaņā ar slēgto A–G sistēmu, neļautu veidot tukšas zemākas klases, kas var maldināt patērētājus;

| M. | tā kā energoefektivitātes klašu ieviešana papildus esošajam A–G marķējumam, tostarp arī citiem ražojumiem, visticamāk pastiprinās neskaidrību par to, vai ar “A” klasi apzīmē efektīvu vai neefektīvu produktu; |
| --- | --- |

M.

tā kā energoefektivitātes klašu ieviešana papildus esošajam A–G marķējumam, tostarp arī citiem ražojumiem, visticamāk pastiprinās neskaidrību par to, vai ar “A” klasi apzīmē efektīvu vai neefektīvu produktu;

| N. | tā kā ar šādu rīcību netiek panākts pamatdirektīvas mērķis sniegt patērētājiem precīzu, atbilstošu un salīdzināmu informāciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā ar šādu rīcību netiek panākts pamatdirektīvas mērķis sniegt patērētājiem precīzu, atbilstošu un salīdzināmu informāciju;

| O. | tā kā Komisija iesniegusi savu priekšlikumu pamatdirektīvas pārstrādāšanai, kas varētu ieviest papildu izmaiņas un ietekmēt ierosinātos īstenošanas pasākumus, |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija iesniegusi savu priekšlikumu pamatdirektīvas pārstrādāšanai, kas varētu ieviest papildu izmaiņas un ietekmēt ierosinātos īstenošanas pasākumus,

| 1. | iebilst pret Komisijas direktīvas projekta, ar ko attiecībā uz televizoru enerģijas patēriņa marķējumu īsteno un groza Padomes Direktīvu 92/75/EEK, pieņemšanu; |
| --- | --- |

1.

iebilst pret Komisijas direktīvas projekta, ar ko attiecībā uz televizoru enerģijas patēriņa marķējumu īsteno un groza Padomes Direktīvu 92/75/EEK, pieņemšanu;

| 2. | uzskata, ka Komisijas direktīvas projekts nav saderīgs ar pamatdirektīvas mērķi; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Komisijas direktīvas projekts nav saderīgs ar pamatdirektīvas mērķi;

| 3. | aicina Komisiju atsaukt direktīvas projektu un pēc iespējas drīz, bet jebkurā gadījumā līdz 2009. gada 30. septembrim, iesniegt Direktīvas 92/75/EEK 10. pantā minētajai komitejai jaunu projektu, kurā tiktu izmantota slēgta A–G marķējumu skala; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju atsaukt direktīvas projektu un pēc iespējas drīz, bet jebkurā gadījumā līdz 2009. gada 30. septembrim, iesniegt Direktīvas 92/75/EEK 10. pantā minētajai komitejai jaunu projektu, kurā tiktu izmantota slēgta A–G marķējumu skala;

| 4. | uzskata, ka marķēšanas sistēma ir būtiska enerģijas marķējuma direktīvas sastāvdaļa un par to būtu jālemj pašreizējā pārskatīšanā un pārstrādāšanā saskaņā ar koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka marķēšanas sistēma ir būtiska enerģijas marķējuma direktīvas sastāvdaļa un par to būtu jālemj pašreizējā pārskatīšanā un pārstrādāšanā saskaņā ar koplēmuma procedūru;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0345.

(3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/8

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maija2009. gada rīcības programma nevalstiskajām struktūrām un vietējām varas iestādēm attīstības jomā (II daļa. Mērķprojekti)

P6_TA(2009)0358

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par priekšlikumu Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti)

2010/C 212 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā priekšlikumu Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

ņemot vērā 2009. gada 15. aprīļa atzinumu, ko sniegusi Regulas (EK) Nr. 1905/2006 35. panta 1. punktā norādītā komiteja (“Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) pārvaldības komiteja”),

ņemot vērā “Vispārējo novērtējumu pasākumiem, kas paredzēti, lai Eiropā veicinātu sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem — izglītošana attīstības jomā” (EK atsauces Nr. 2007/146962, nobeiguma ziņojums),

ņemot vērā savu 2008. gada 13. marta rezolūciju par ES sadarbības politikas attīstības jomā mērķi jaunajās dalībvalstīs (2),

ņemot vērā 8. pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3),

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu,

| A. | tā kā 2009. gada 15. aprīlī ASI pārvaldības komiteja, izmantojot rakstisku balsojuma procedūru, atbalstīja priekšlikumu 2009. gada rīcības programmai nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. gada 15. aprīlī ASI pārvaldības komiteja, izmantojot rakstisku balsojuma procedūru, atbalstīja priekšlikumu 2009. gada rīcības programmai nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01);

| B. | tā kā saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu un 1. pantu Eiropas Parlamenta un Komisijas 2008. gada 3. jūnija Nolīgumā par īstenošanas procedūrām Padomes Lēmumam 1999/468/EK Parlaments ir saņēmis ASI pārvaldības komitejai iesniegto īstenošanas pasākumu projektu, kā arī balsojuma rezultātus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu un 1. pantu Eiropas Parlamenta un Komisijas 2008. gada 3. jūnija Nolīgumā par īstenošanas procedūrām Padomes Lēmumam 1999/468/EK Parlaments ir saņēmis ASI pārvaldības komitejai iesniegto īstenošanas pasākumu projektu, kā arī balsojuma rezultātus;

| C. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka viens no nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā paredzētās tematiskās programmas mērķiem ir “paaugstināt Eiropas iedzīvotāju zināšanu līmeni par attīstības jautājumiem un mobilizēt Kopienā un kandidātvalstīs aktīvu publisko atbalstu nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgas attīstības stratēģijām partnervalstīs”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1905/2006 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka viens no nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā paredzētās tematiskās programmas mērķiem ir “paaugstināt Eiropas iedzīvotāju zināšanu līmeni par attīstības jautājumiem un mobilizēt Kopienā un kandidātvalstīs aktīvu publisko atbalstu nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgas attīstības stratēģijām partnervalstīs”;

| D. | tā kā “Dalībvalstu kopīgajā paziņojumā par ASI nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām”, kas Komisijai nosūtīts 2009. gada 19. martā, 11 dalībvalstis paudušas bažas par Komisijas ieceri izbeigt tiešo finansēšanu (“mērķprojektu” procedūra) TRIALOG un DEEEP
   (4) projektiem, kas tiek īstenoti attiecīgi no 1998. un 2003. gada, tā vietā attiecībā uz šiem projektiem nosakot pienākumu piedalīties konkursā, atbildot uz “uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus”; |
| --- | --- |

D.

tā kā “Dalībvalstu kopīgajā paziņojumā par ASI nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām”, kas Komisijai nosūtīts 2009. gada 19. martā, 11 dalībvalstis paudušas bažas par Komisijas ieceri izbeigt tiešo finansēšanu (“mērķprojektu” procedūra) TRIALOG un DEEEP
   (4) projektiem, kas tiek īstenoti attiecīgi no 1998. un 2003. gada, tā vietā attiecībā uz šiem projektiem nosakot pienākumu piedalīties konkursā, atbildot uz “uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus”;

| E. | tā kā 11 dalībvalstu, tostarp 9 “jauno” dalībvalstu, kopīgajā paziņojumā ir izteikts brīdinājums, ka Komisijas plāns pārtraukt tiešu atbalstu TRIALOG un DEEEP ir iecerēts visnepiemērotākajā laikā, ņemot vērā pašreizējo finanšu stāvokli daudzās no “jaunajām” dalībvalstīm un to, kā šis stāvoklis ietekmē NVO spēju darboties un attīstīties, kā arī paustas bažas, ka var izveidoties situācija, kad noteiktu laikposmu finansējums netiek piešķirts, kas kaitēs šiem projektiem un būs iemesls tam, ka tiks zaudēts kvalificēts personāls, zinātība un jau izveidoti tīkli; |
| --- | --- |

E.

tā kā 11 dalībvalstu, tostarp 9 “jauno” dalībvalstu, kopīgajā paziņojumā ir izteikts brīdinājums, ka Komisijas plāns pārtraukt tiešu atbalstu TRIALOG un DEEEP ir iecerēts visnepiemērotākajā laikā, ņemot vērā pašreizējo finanšu stāvokli daudzās no “jaunajām” dalībvalstīm un to, kā šis stāvoklis ietekmē NVO spēju darboties un attīstīties, kā arī paustas bažas, ka var izveidoties situācija, kad noteiktu laikposmu finansējums netiek piešķirts, kas kaitēs šiem projektiem un būs iemesls tam, ka tiks zaudēts kvalificēts personāls, zinātība un jau izveidoti tīkli;

| F. | tā kā līdzīgas bažas savā 2009. gada 19. marta vēstulē ir paudis Attīstības komitejas priekšsēdētājs, norādot, ka informācija un veiktspējas palielināšana sadarbībai attīstības jomā jaunajās dalībvalstīs, kā arī Eiropas sabiedrības izglītošana vienmēr ir bijušas komitejas pastāvīgās prioritātes, un prasot Komisijai iesniegt Parlamentam objektīvus un pārredzamus kritērijus, pēc kuriem tā lemj, kuri pasākumi un projekti atbilst tieša finansējuma piešķiršanas prasībām, turklāt prasot atlikt šī ierosinātā pasākuma īstenošanu vismaz uz vienu gadu, lai novērstu iespējamos finansēšanas pārtraukuma laikposmus un neapdraudētu šo ļoti noderīgo projektu reālas izpildes iespējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdzīgas bažas savā 2009. gada 19. marta vēstulē ir paudis Attīstības komitejas priekšsēdētājs, norādot, ka informācija un veiktspējas palielināšana sadarbībai attīstības jomā jaunajās dalībvalstīs, kā arī Eiropas sabiedrības izglītošana vienmēr ir bijušas komitejas pastāvīgās prioritātes, un prasot Komisijai iesniegt Parlamentam objektīvus un pārredzamus kritērijus, pēc kuriem tā lemj, kuri pasākumi un projekti atbilst tieša finansējuma piešķiršanas prasībām, turklāt prasot atlikt šī ierosinātā pasākuma īstenošanu vismaz uz vienu gadu, lai novērstu iespējamos finansēšanas pārtraukuma laikposmus un neapdraudētu šo ļoti noderīgo projektu reālas izpildes iespējas;

| G. | tā kā iepriekšminētajā “Vispārējā novērtējumā pasākumiem, kas paredzēti, lai Eiropā veicinātu sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem — izglītošana attīstības jomā” ir secināts, ka mērķprojektu stratēģisks pielietojums ir palīdzējis sasniegt programmas “Līdzfinansēšana ar attīstības jomas NVO” mērķus un ka DEEEP ir bijis nozīmīgs koordinācijas mehānisms, lai paplašinātu dialogu, veicinātu paraugprakses apmaiņu un veidotu sadarbības tīklus un partnerattiecības gan ES līmenī, gan starp attiecīgajām valstu struktūrām un ES, turklāt secināts, ka TRIALOG, strādājot ar jaunajām ES dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm, ir efektīvi palīdzējis uzlabot dialogu un palielināt veiktspēju; |
| --- | --- |

G.

tā kā iepriekšminētajā “Vispārējā novērtējumā pasākumiem, kas paredzēti, lai Eiropā veicinātu sabiedrības informētību par attīstības jautājumiem — izglītošana attīstības jomā” ir secināts, ka mērķprojektu stratēģisks pielietojums ir palīdzējis sasniegt programmas “Līdzfinansēšana ar attīstības jomas NVO” mērķus un ka DEEEP ir bijis nozīmīgs koordinācijas mehānisms, lai paplašinātu dialogu, veicinātu paraugprakses apmaiņu un veidotu sadarbības tīklus un partnerattiecības gan ES līmenī, gan starp attiecīgajām valstu struktūrām un ES, turklāt secināts, ka TRIALOG, strādājot ar jaunajām ES dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm, ir efektīvi palīdzējis uzlabot dialogu un palielināt veiktspēju;

| H. | tā kā TRIALOG programma palīdz pildīt Parlamenta 2008. gada 13. marta rezolūcijā par ES sadarbības politikas attīstības jomā mērķi jaunajās dalībvalstīs akcentēto nepieciešamību veidot kopēju saziņas un izglītības stratēģiju, lai novērstu to, ka jaunajās dalībvalstīs sabiedrība neatzīst sadarbībai attīstības jomā noteiktās prioritātes, un DEEEP programma atbilst šajā pašā rezolūcijā iekļautajai Parlamenta prasībai veicināt izglītošanu attīstības jomā un Eiropas izglītībā veicināt izpratni par attīstības jomu; |
| --- | --- |

H.

tā kā TRIALOG programma palīdz pildīt Parlamenta 2008. gada 13. marta rezolūcijā par ES sadarbības politikas attīstības jomā mērķi jaunajās dalībvalstīs akcentēto nepieciešamību veidot kopēju saziņas un izglītības stratēģiju, lai novērstu to, ka jaunajās dalībvalstīs sabiedrība neatzīst sadarbībai attīstības jomā noteiktās prioritātes, un DEEEP programma atbilst šajā pašā rezolūcijā iekļautajai Parlamenta prasībai veicināt izglītošanu attīstības jomā un Eiropas izglītībā veicināt izpratni par attīstības jomu;

| I. | tā kā iepriekšminētajā 2009. gada rīcības programmā Komisija arī ierosina piešķirt tiešu subsīdiju projektam “Vadības prasmes veicināšana Kubā”, kas jāīsteno Eiropas Pārvaldības veicināšanas fondam; tā kā saskaņā ar ASI tematisko programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā mērķprojektu procedūra līdz šim ne reizi nav izmantota pasākumiem partnervalstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā iepriekšminētajā 2009. gada rīcības programmā Komisija arī ierosina piešķirt tiešu subsīdiju projektam “Vadības prasmes veicināšana Kubā”, kas jāīsteno Eiropas Pārvaldības veicināšanas fondam; tā kā saskaņā ar ASI tematisko programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā mērķprojektu procedūra līdz šim ne reizi nav izmantota pasākumiem partnervalstīs;

| J. | tā kā Komisija pēc tam publicēja “Paskaidrojumu ASI pārvaldības komitejai attiecībā uz nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā” (5), tajā precizējot mērķdarbību atlases kritērijus un paskaidrojot, ka to pamatā ir Finanšu regulas īstenošanas kārtības (6) 168. pants un ka subsīdijas var piešķirt jo īpaši tām struktūrām, kurām ir de jure vai de facto monopols, un specifiska rakstura darbībām, kuru īstenošanai ir vajadzīga īpaša struktūra tās tehniskās kompetences, augstās specializācijas vai administratīvo pilnvaru dēļ, |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija pēc tam publicēja “Paskaidrojumu ASI pārvaldības komitejai attiecībā uz nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā” (5), tajā precizējot mērķdarbību atlases kritērijus un paskaidrojot, ka to pamatā ir Finanšu regulas īstenošanas kārtības (6) 168. pants un ka subsīdijas var piešķirt jo īpaši tām struktūrām, kurām ir de jure vai de facto monopols, un specifiska rakstura darbībām, kuru īstenošanai ir vajadzīga īpaša struktūra tās tehniskās kompetences, augstās specializācijas vai administratīvo pilnvaru dēļ,

| 1. | ir pret to, lai tā pašreizējā veidā tiktu pieņemts priekšlikums Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01); |
| --- | --- |

1.

ir pret to, lai tā pašreizējā veidā tiktu pieņemts priekšlikums Komisijas lēmumam, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01);

| 2. | prasa Komisijai precizēt kritērijus, pēc kuriem tiek noteikta de jure vai de facto monopolstāvokļa esamība, ņemot vērā, ka savā kopīgajā paziņojumā 11 dalībvalstis ir norādījušas — raugoties no “jauno” dalībvalstu viedokļa, de facto monopolstāvoklis joprojām pastāv attiecībā uz Eiropas mēroga pasākumiem, kurus īsteno TRIALOG un DEEEP; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai precizēt kritērijus, pēc kuriem tiek noteikta de jure vai de facto monopolstāvokļa esamība, ņemot vērā, ka savā kopīgajā paziņojumā 11 dalībvalstis ir norādījušas — raugoties no “jauno” dalībvalstu viedokļa, de facto monopolstāvoklis joprojām pastāv attiecībā uz Eiropas mēroga pasākumiem, kurus īsteno TRIALOG un DEEEP;

| 3. | uzstāj, ka kritēriji tiešo subsīdiju piešķiršanai mērķprojektiem ir jāpiemēro atklāti, pārredzami un horizontāli, lai nodrošinātu visiem līdzvērtīgus konkurences apstākļus; tāpēc uzstāj, ka tie paši kritēriji ir jāpiemēro TRIALOG, DEEEP un projektam “Vadības prasmes veicināšana Kubā”; |
| --- | --- |

3.

uzstāj, ka kritēriji tiešo subsīdiju piešķiršanai mērķprojektiem ir jāpiemēro atklāti, pārredzami un horizontāli, lai nodrošinātu visiem līdzvērtīgus konkurences apstākļus; tāpēc uzstāj, ka tie paši kritēriji ir jāpiemēro TRIALOG, DEEEP un projektam “Vadības prasmes veicināšana Kubā”;

| 4. | uzstāj, ka ar stratēģisku Eiropas mēroga programmu ir jānodrošina nepārtraukts finansējums tiem noderīgajiem pasākumiem, kas paredzēti, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un veidotu sadarbības tīklus un partnerattiecības gan ES līmenī, gan starp attiecīgajām valstu struktūrām un ES, kā arī lai uzlabotu dialogu un palielinātu veiktspēju, strādājot ar “jaunajām” dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm; |
| --- | --- |

4.

uzstāj, ka ar stratēģisku Eiropas mēroga programmu ir jānodrošina nepārtraukts finansējums tiem noderīgajiem pasākumiem, kas paredzēti, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu un veidotu sadarbības tīklus un partnerattiecības gan ES līmenī, gan starp attiecīgajām valstu struktūrām un ES, kā arī lai uzlabotu dialogu un palielinātu veiktspēju, strādājot ar “jaunajām” dalībvalstīm un pievienošanās sarunvalstīm;

| 5. | aicina Komisiju sākt dialogu ar Parlamentu saistībā ar tematiskajām programmām paredzētās uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sistēmas gaidāmo pārskatīšanu (7); uzskata — nav lietderīgi paļauties uz to, ka pārskatīšanas rezultātā varētu tikt formulēti ieteikumi sistēmas koriģēšanai vai uzlabošanai; tāpēc prasa, lai pašreizējā kārtība tieši finansētām darbībām saglabātos nemainīga 12 mēnešu laikposmā un lai jebkuras turpmākas izmaiņas atspoguļotu pārskatīšanas procesa rezultātus un nodrošinātu ilgtermiņa, prognozējamus un ilgtspējīgus pasākumus sadarbībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju sākt dialogu ar Parlamentu saistībā ar tematiskajām programmām paredzētās uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sistēmas gaidāmo pārskatīšanu (7); uzskata — nav lietderīgi paļauties uz to, ka pārskatīšanas rezultātā varētu tikt formulēti ieteikumi sistēmas koriģēšanai vai uzlabošanai; tāpēc prasa, lai pašreizējā kārtība tieši finansētām darbībām saglabātos nemainīga 12 mēnešu laikposmā un lai jebkuras turpmākas izmaiņas atspoguļotu pārskatīšanas procesa rezultātus un nodrošinātu ilgtermiņa, prognozējamus un ilgtspējīgus pasākumus sadarbībai attīstības jomā;

| 6. | aicina Komisiju pielāgot lēmuma projektu, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), lai iekļautu ES mēroga projektus, kas attiecas uz informētības palielināšanu par attīstības jautājumiem paplašinātā ES un izglītības attīstības jomā apmaiņu ES; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju pielāgot lēmuma projektu, ar ko izveido 2009. gada rīcības programmu nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām attīstības procesā (II daļa — Mērķprojekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), lai iekļautu ES mēroga projektus, kas attiecas uz informētības palielināšanu par attīstības jautājumiem paplašinātā ES un izglītības attīstības jomā apmaiņu ES;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0097.

(3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(4)  DEEEP — “Development Education Exchange in Europe” [“Izglītības attīstības jomā apmaiņa Eiropā”]; http://www.deeep.org/

TRIALOG — “Development NGOs in the enlarged EU” [“Attīstības jomas NVO paplašinātajā ES”]; http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009), 6.4.2009. (D004766-01-EN-02).

(6)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula ( EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

(7)  “Palermo II process”.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/11

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaAtjaunināta sociālā programma

P6_TA(2009)0370

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par atjaunināto sociālo programmu (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu par Atjaunināto sociālo programmu iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā (COM(2008)0412) (Paziņojums par atjaunināto sociālo programmu),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienādu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (1),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. oktobra rezolūciju par uzdevumiem, kas jārisina saistībā ar koplīgumiem ES (2),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu „Atjaunotas saistības veidot sociālu Eiropu ‐ stiprināt atklāto koordinācijas metodi sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai” (COM(2008)0418),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti (3),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu „Nediskriminācija un vienlīdzīgas iespējas. No jauna izteikta apņemšanās” (COM(2008)0420),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 26. novembra paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (COM(2008)0800),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu „Stabilāks darba un privātās dzīves līdzsvars ‐ spēcīgāks atbalsts profesionālās, privātās un ģimenes dzīves saskaņošanai” (COM(2008)0635),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā” (COM(2006)0574) un Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni ‐ to finansēšana un individualizācijas tendence (4),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 17. oktobra paziņojumu „Sociālās aizsardzības modernizēšana, lai panāktu lielāku sociālo taisnīgumu un ekonomisko kohēziju ‐ no darba tirgus atstumtu cilvēku aktīvas sociālās integrācijas pastiprināšana” (COM(2007)0620) un Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (5),

ņemot vērā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumu 92/441/EEK par kopīgiem kritērijiem attiecībā uz resursu un sociālās palīdzības pietiekamību sociālās aizsardzības sistēmās (6),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 27. jūnija paziņojumu „Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem: vairāk un labākas darba vietas, izmantojot elastīgumu un drošību” (COM(2007)0359) un Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par kopējiem elastīguma un sociālās drošības principiem (7),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu „Vispirms domāt par mazākajiem. Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts „Small Business Act”” (COM(2008)0394),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. februāra paziņojumu „Sociālās realitātes analīze ‐ starpposma ziņojums 2007. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei” (COM(2007)0063) un Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju par sociālās realitātes analīzi (8),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. maija paziņojumu „Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem ‐ Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” (COM(2006)0249) un Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības visiem veicināšanu (9),

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (10) un tajā ietverto nabadzības definīciju,

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 17. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu (2010. gads) (11),

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās noteikumus par sociālajām tiesībām, un EK līguma 136. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 22. novembra Zaļo grāmatu „Darba likumdošanas modernizēšana, lai risinātu 21. gadsimta radītās problēmas” (COM(2006)0708),

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 18. jūlija Zaļo grāmatu „Eiropas programma korporatīvās sociālās atbildības veicināšanai” (COM(2001)0366) un Komisijas 2006. gada 22. marta paziņojumu „Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana ‐ veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (COM(2006)0136), kā arī Parlamenta 2007. gada 13. marta rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: jauna partnerība (12),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (13),

ņemot vērā ANO 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0241/2009),

| A. | tā kā Eiropas Savienībā lielākās negatīvās sekas, ko radīs pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, būs ievērojams bezdarba pieaugums, kas vissmagāk skars neaizsargātākas sociālās grupas; tā kā augstāks bezdarba līmenis ir saistīts ar lielāku nabadzību un veselības aprūpes nevienlīdzību, atstumtību, noziedzību, nedrošību un nepietiekamu pārliecību par rītdienu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībā lielākās negatīvās sekas, ko radīs pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze, būs ievērojams bezdarba pieaugums, kas vissmagāk skars neaizsargātākas sociālās grupas; tā kā augstāks bezdarba līmenis ir saistīts ar lielāku nabadzību un veselības aprūpes nevienlīdzību, atstumtību, noziedzību, nedrošību un nepietiekamu pārliecību par rītdienu;

| B. | tā kā neatkarīgi no pašreizējās krīzes Eiropas Savienība jau ir sastapusies ar grūtībām, kas izriet no nepietiekamas ekonomikas izaugsmes, saspringtas demogrāfiskās situācijas un smagiem dzīves apstākļiem aizvien globalizētākā pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā neatkarīgi no pašreizējās krīzes Eiropas Savienība jau ir sastapusies ar grūtībām, kas izriet no nepietiekamas ekonomikas izaugsmes, saspringtas demogrāfiskās situācijas un smagiem dzīves apstākļiem aizvien globalizētākā pasaules ekonomikā;

| C. | tā kā 2007. gadā 15,2 % Eiropas Savienības iedzīvotāju vecumā no 18 līdz 24 gadiem priekšlaicīgi pameta mācības; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2007. gadā 15,2 % Eiropas Savienības iedzīvotāju vecumā no 18 līdz 24 gadiem priekšlaicīgi pameta mācības;

| D. | tā kā daudziem cilvēkiem Eiropas Savienībā nodarbinātība joprojām nenodrošina izkļūšanu no nabadzības, turklāt 2006. gadā nabadzības apdraudējumam bija pakļauti 8 % strādājošo; |
| --- | --- |

D.

tā kā daudziem cilvēkiem Eiropas Savienībā nodarbinātība joprojām nenodrošina izkļūšanu no nabadzības, turklāt 2006. gadā nabadzības apdraudējumam bija pakļauti 8 % strādājošo;

| E. | tā kā 2006. gadā 16 % Eiropas iedzīvotāju bija pakļauti nabadzības apdraudējumam; tā kā īpaši neaizsargāti ir bērni, daudzbērnu ģimenes, vientuļie vecāki, bezdarbnieki, cilvēki ar invaliditāti, jaunieši, vecāka gadagājuma cilvēki, mazākumtautību pārstāvji un migranti; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2006. gadā 16 % Eiropas iedzīvotāju bija pakļauti nabadzības apdraudējumam; tā kā īpaši neaizsargāti ir bērni, daudzbērnu ģimenes, vientuļie vecāki, bezdarbnieki, cilvēki ar invaliditāti, jaunieši, vecāka gadagājuma cilvēki, mazākumtautību pārstāvji un migranti;

| F. | tā kā sievietes joprojām ir pakļautas lielākam nabadzības apdraudējumam dēļ tādiem faktoriem, kā ekonomiskā atkarība, darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma un sievietes biežāk strādā zemu atalgotu darbu; tā kā šī situācija palielina iespēju, ka nabadzības apdraudējums pastāvēs arī nākamajās paaudzēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā sievietes joprojām ir pakļautas lielākam nabadzības apdraudējumam dēļ tādiem faktoriem, kā ekonomiskā atkarība, darba samaksas atšķirības atkarībā no dzimuma un sievietes biežāk strādā zemu atalgotu darbu; tā kā šī situācija palielina iespēju, ka nabadzības apdraudējums pastāvēs arī nākamajās paaudzēs;

| G. | tā kā cenu kāpums iepriekšējos gados ir ievērojami ietekmējis mājsaimniecību budžetu un nesamērīgi skāris neaizsargātākas sociālās grupas; |
| --- | --- |

G.

tā kā cenu kāpums iepriekšējos gados ir ievērojami ietekmējis mājsaimniecību budžetu un nesamērīgi skāris neaizsargātākas sociālās grupas;

| H. | tā kā vairāki pētījumi (piemēram, Russell Sage fonda pētījums par nodarbinātības nākotni) liecina, ka drīzumā katrs ceturtais, kurš nodarbināts kādā no attīstītākajām tautsaimniecībām, var būt zemu atalgots un viņiem var draudēt nonākšana nabadzībā; tā kā attiecībā uz zemu atalgotiem darbiem situācija ir samērā vienāda, jo bieži vien šādos darbos pastāv nestandarta nodarbinātības attiecības, turklāt mazkvalificēti darbinieki, nepilnas slodzes darbinieki, sievietes, imigranti un jaunieši ir pakļauti lielākam apdraudējumam; tā kā zemu atalgotu darbu bieži vien pārmanto no paaudzes uz paaudzi un tā kā šī tendence ierobežo piekļuvi labai izglītībai, kvalitatīvai veselības aprūpei un citiem svarīgākajiem dzīves kvalitātes nosacījumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairāki pētījumi (piemēram, Russell Sage fonda pētījums par nodarbinātības nākotni) liecina, ka drīzumā katrs ceturtais, kurš nodarbināts kādā no attīstītākajām tautsaimniecībām, var būt zemu atalgots un viņiem var draudēt nonākšana nabadzībā; tā kā attiecībā uz zemu atalgotiem darbiem situācija ir samērā vienāda, jo bieži vien šādos darbos pastāv nestandarta nodarbinātības attiecības, turklāt mazkvalificēti darbinieki, nepilnas slodzes darbinieki, sievietes, imigranti un jaunieši ir pakļauti lielākam apdraudējumam; tā kā zemu atalgotu darbu bieži vien pārmanto no paaudzes uz paaudzi un tā kā šī tendence ierobežo piekļuvi labai izglītībai, kvalitatīvai veselības aprūpei un citiem svarīgākajiem dzīves kvalitātes nosacījumiem;

| I. | tā kā EK līguma 2. pantā noteikts, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā EK līguma 2. pantā noteikts, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem;

| J. | tā kā Eiropas Savienībā notiek demogrāfiskās pārmaiņas, no kurām būtiskākās ir dzīves ilguma pieaugums un dzimstības līmeņa samazināšanās, lai arī dažās valstīs var novērot dzimstības pieaugumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienībā notiek demogrāfiskās pārmaiņas, no kurām būtiskākās ir dzīves ilguma pieaugums un dzimstības līmeņa samazināšanās, lai arī dažās valstīs var novērot dzimstības pieaugumu;

| K. | tā kā sagaidāms, ka demogrāfiskās izmaiņas veicinās apgādājamu vecāka gadagājuma cilvēku skaita divkāršošanos līdz 2050. gadam, kas jo īpaši ietekmēs iedzīvotāju fizisko un garīgo veselību; |
| --- | --- |

K.

tā kā sagaidāms, ka demogrāfiskās izmaiņas veicinās apgādājamu vecāka gadagājuma cilvēku skaita divkāršošanos līdz 2050. gadam, kas jo īpaši ietekmēs iedzīvotāju fizisko un garīgo veselību;

| L. | tā kā Komisijas dokuments „Ziņojums par demogrāfisko situāciju 2008. gadā ‐ sociālo vajadzību apmierināšana sabiedrības novecošanas apstākļos” (SEC(2008)2911), kurā atzīta brīvprātīgo aprūpētāju izšķirošā nozīme sabiedrībā, aicināts Komisiju ņemt vērā pārliecinošos sociālos argumentus, lai aprūpētājus iekļautu turpmākās politikas izstrādē; |
| --- | --- |

L.

tā kā Komisijas dokuments „Ziņojums par demogrāfisko situāciju 2008. gadā ‐ sociālo vajadzību apmierināšana sabiedrības novecošanas apstākļos” (SEC(2008)2911), kurā atzīta brīvprātīgo aprūpētāju izšķirošā nozīme sabiedrībā, aicināts Komisiju ņemt vērā pārliecinošos sociālos argumentus, lai aprūpētājus iekļautu turpmākās politikas izstrādē;

| M. | tā kā finanšu krīzes ietekme uz faktisko ekonomikas situāciju nav pilnībā apzināta, taču nebūs iespējams sasniegt izvirzīto mērķi, proti, laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ES radīt 5 miljonus darba vietu; tā kā ekonomikas lejupslīde radīs lielāku bezdarba līmeni un, protams, lielāku nabadzību, izvirzot jaunus Eiropas sociālā modeļa uzdevumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā finanšu krīzes ietekme uz faktisko ekonomikas situāciju nav pilnībā apzināta, taču nebūs iespējams sasniegt izvirzīto mērķi, proti, laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam ES radīt 5 miljonus darba vietu; tā kā ekonomikas lejupslīde radīs lielāku bezdarba līmeni un, protams, lielāku nabadzību, izvirzot jaunus Eiropas sociālā modeļa uzdevumus;

| N. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze izraisa aizvien lielāku bezdarbu un nedrošību, kas rada ievērojamu sociālo spriedzi attiecībā uz sociālo kohēziju visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze izraisa aizvien lielāku bezdarbu un nedrošību, kas rada ievērojamu sociālo spriedzi attiecībā uz sociālo kohēziju visā Eiropas Savienībā;

| O. | tā kā ES ir apņēmusies panākt ilgtspējīgu attīstību sociālajā un vides jomā un tā kā ir pilnībā jāizmanto jaunu darba vietu radīšanas iespēja, kas var izrietēt no minētās apņemšanās; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES ir apņēmusies panākt ilgtspējīgu attīstību sociālajā un vides jomā un tā kā ir pilnībā jāizmanto jaunu darba vietu radīšanas iespēja, kas var izrietēt no minētās apņemšanās;

| P. | tā kā sociālais dialogs var būt būtisks, lai risinātu uzticības krīzi, ko saasina ekonomikas krīze, jo daudziem cilvēkiem mūsu sabiedrībā ir iedvestas bailes no nākotnes; tā kā vienlīdz liela prioritāte jāpiešķir arī tiem iedzīvotājiem, kuri jau ir izstumti no sabiedrības un kuru pašreizējā situācija pasliktinās šīs krīzes laikā; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociālais dialogs var būt būtisks, lai risinātu uzticības krīzi, ko saasina ekonomikas krīze, jo daudziem cilvēkiem mūsu sabiedrībā ir iedvestas bailes no nākotnes; tā kā vienlīdz liela prioritāte jāpiešķir arī tiem iedzīvotājiem, kuri jau ir izstumti no sabiedrības un kuru pašreizējā situācija pasliktinās šīs krīzes laikā;

| Q. | tā kā visaptveroši Eiropas Savienības institucionālie pasākumi, kam raksturīga zināma ienākumu pārdale un vienota Eiropas sociālā modeļa jēdziena piemērošana, labvēlīgi ietekmē miljoniem vīriešu un sieviešu profesionālās dzīves kvalitāti ES darba tirgu nelabvēlīgākajos segmentos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā visaptveroši Eiropas Savienības institucionālie pasākumi, kam raksturīga zināma ienākumu pārdale un vienota Eiropas sociālā modeļa jēdziena piemērošana, labvēlīgi ietekmē miljoniem vīriešu un sieviešu profesionālās dzīves kvalitāti ES darba tirgu nelabvēlīgākajos segmentos;

| R. | tā kā priekšnosacījums tam, lai dažādās sistēmās saskaņotu vērtības, ir tādu valsts tiesisko un tradicionālo regulējumu ievērošana, kam raksturīgas šos modeļus regulējošas līdzsvarotas darba tiesības un koplīgumi; |
| --- | --- |

R.

tā kā priekšnosacījums tam, lai dažādās sistēmās saskaņotu vērtības, ir tādu valsts tiesisko un tradicionālo regulējumu ievērošana, kam raksturīgas šos modeļus regulējošas līdzsvarotas darba tiesības un koplīgumi;

| S. | tā kā nestandarta darba attiecību gadījumā vairs nepiemēro noteikumus un procedūras, ko sociālie partneri noteikuši, noslēdzot koplīgumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā nestandarta darba attiecību gadījumā vairs nepiemēro noteikumus un procedūras, ko sociālie partneri noteikuši, noslēdzot koplīgumu;

| T. | tā kā atjauninātajai sociālajai programmai ir jābalstās uz principu, ka efektīva un rezultatīva sociālā politika nodrošina ekonomikas izaugsmi un labklājību, un tā kā tādējādi var palīdzēt atjaunot iedzīvotāju sarūkošo atbalstu ES; |
| --- | --- |

T.

tā kā atjauninātajai sociālajai programmai ir jābalstās uz principu, ka efektīva un rezultatīva sociālā politika nodrošina ekonomikas izaugsmi un labklājību, un tā kā tādējādi var palīdzēt atjaunot iedzīvotāju sarūkošo atbalstu ES;

| U. | tā kā jāizsaka nožēla par to, ka atjauninātajā sociālajā programmā nav iekļauts jautājums par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

U.

tā kā jāizsaka nožēla par to, ka atjauninātajā sociālajā programmā nav iekļauts jautājums par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu juridisko noteiktību;

| V. | tā kā ir izteiktas lielas bažas par atjauninātās sociālās programmas nozīmi un pamanāmību, tostarp par skaidrības trūkumu attiecībā uz tās nolūku vai turpmākajiem pasākumiem, kā arī par sociālās jomas atklātās koordinācijas metodei (AKM) piedēvētās izcilības mazināšanos; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir izteiktas lielas bažas par atjauninātās sociālās programmas nozīmi un pamanāmību, tostarp par skaidrības trūkumu attiecībā uz tās nolūku vai turpmākajiem pasākumiem, kā arī par sociālās jomas atklātās koordinācijas metodei (AKM) piedēvētās izcilības mazināšanos;

| W. | tā kā Eiropas sociālie modeļi ir vērtību kopums sistēmu daudzveidībā un to īstenošana galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē; tā kā Eiropas sociālās jomas uzdevumi, kas ietverti Līgumā, Pamattiesību hartā un Lisabonas līgumā, ir jāuzsver kā ES vispārējais mērķis, lai piepildītu ES iedzīvotāju cerības un novērstu bailes; tā kā vairākās Eiropadomes pavasara sanāksmēs ir atkārtoti uzsvērts mērķis, kas paredz izskaust nabadzību un sociālo atstumtību, un vajadzība Lisabonas stratēģijā stiprināt sociālo jomu; tā kā atsevišķu dalībvalstu sociālās un nodarbinātības politikas veiksmīga vai neveiksmīga īstenošana ietekmē arī pārējās dalībvalstis, un līdz ar to debates par Eiropas sociālā modeļa reformu jāizvirza par kopēju ES un dalībvalstu prioritāti; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas sociālie modeļi ir vērtību kopums sistēmu daudzveidībā un to īstenošana galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē; tā kā Eiropas sociālās jomas uzdevumi, kas ietverti Līgumā, Pamattiesību hartā un Lisabonas līgumā, ir jāuzsver kā ES vispārējais mērķis, lai piepildītu ES iedzīvotāju cerības un novērstu bailes; tā kā vairākās Eiropadomes pavasara sanāksmēs ir atkārtoti uzsvērts mērķis, kas paredz izskaust nabadzību un sociālo atstumtību, un vajadzība Lisabonas stratēģijā stiprināt sociālo jomu; tā kā atsevišķu dalībvalstu sociālās un nodarbinātības politikas veiksmīga vai neveiksmīga īstenošana ietekmē arī pārējās dalībvalstis, un līdz ar to debates par Eiropas sociālā modeļa reformu jāizvirza par kopēju ES un dalībvalstu prioritāti;

| X. | tā kā galvenā uzmanība ir jāpievērš Lisabonas stratēģijas neveiksmīgajiem centieniem samazināt nabadzību ES, kurā pašreiz dzīvo 78 000 000 cilvēku, kā arī aizvien lielākajai nevienlīdzībai; tā kā ES ir jāpanāk attīstība ES un dalībvalstu to mērķu izstrādes un īstenošanas jomā, kas attiecas uz nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanu, kā arī galvenajās jomās, kurās pašreiz ir noteikti rādītāji, lai iedzīvotājus pārliecinātu par to, ka ES vispirms kalpo iedzīvotājiem un tikai pēc tam ‐ uzņēmumiem un bankām; |
| --- | --- |

X.

tā kā galvenā uzmanība ir jāpievērš Lisabonas stratēģijas neveiksmīgajiem centieniem samazināt nabadzību ES, kurā pašreiz dzīvo 78 000 000 cilvēku, kā arī aizvien lielākajai nevienlīdzībai; tā kā ES ir jāpanāk attīstība ES un dalībvalstu to mērķu izstrādes un īstenošanas jomā, kas attiecas uz nabadzības un sociālās atstumtības samazināšanu, kā arī galvenajās jomās, kurās pašreiz ir noteikti rādītāji, lai iedzīvotājus pārliecinātu par to, ka ES vispirms kalpo iedzīvotājiem un tikai pēc tam ‐ uzņēmumiem un bankām;

| Y. | tā kā vairākos Eiropas Kopienu Tiesas procesos jēdziens „noteikumi, kam ir izšķiroša nozīme sabiedriskās, sociālās un ekonomiskās kārtības nodrošināšanai” ir lietots, neprecizējot, kurš šajā saistībā var izlemt, kādiem noteikumiem ir izšķiroša nozīme vispārējās sabiedriskās kārtības aizsardzībai kādā no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

Y.

tā kā vairākos Eiropas Kopienu Tiesas procesos jēdziens „noteikumi, kam ir izšķiroša nozīme sabiedriskās, sociālās un ekonomiskās kārtības nodrošināšanai” ir lietots, neprecizējot, kurš šajā saistībā var izlemt, kādiem noteikumiem ir izšķiroša nozīme vispārējās sabiedriskās kārtības aizsardzībai kādā no dalībvalstīm;

| Z. | tā kā Tiesa ir atzinusi, ka dalībvalstis nav kompetentas vienpusēji noteikt sabiedriskās kārtības jēdzienu vai vienpusēji piemērot citā dalībvalstī reģistrētiem pakalpojumu sniedzējiem visus savas valsts darba tiesību obligātos noteikumus un tā kā nav precizēts, kura struktūra ir kompetenta lemt par šiem jautājumiem, ja tā nav dalībvalstu kompetence; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Tiesa ir atzinusi, ka dalībvalstis nav kompetentas vienpusēji noteikt sabiedriskās kārtības jēdzienu vai vienpusēji piemērot citā dalībvalstī reģistrētiem pakalpojumu sniedzējiem visus savas valsts darba tiesību obligātos noteikumus un tā kā nav precizēts, kura struktūra ir kompetenta lemt par šiem jautājumiem, ja tā nav dalībvalstu kompetence;

| AA. | tā kā līgumu slēgšana ar apakšuzņēmējiem darba nolūkos nav skaidri nodalīta no aizdomīgas pakalpojumu tirdzniecības un sniegšanas, kuras pamatā ir likumīgi līgumi ar īsteni pašnodarbinātām personām; tā kā krāpnieciska prakse ir jānošķir no godīgām civiltiesiskām un uzņēmējdarbības attiecībām, |
| --- | --- |

AA.

tā kā līgumu slēgšana ar apakšuzņēmējiem darba nolūkos nav skaidri nodalīta no aizdomīgas pakalpojumu tirdzniecības un sniegšanas, kuras pamatā ir likumīgi līgumi ar īsteni pašnodarbinātām personām; tā kā krāpnieciska prakse ir jānošķir no godīgām civiltiesiskām un uzņēmējdarbības attiecībām,

Prioritārie pasākumi

Eiropas sociālie modeļi

| 1. | aicina Padomi un Komisiju, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, vēlreiz uzsvērt to nozīmi, kāda ir spēcīgai, uz sociālām vērtībām orientētai Eiropai, īstenojot ilgtspējīgu, efektīvu un rezultatīvu sociālo un nodarbinātības politiku; aicina Komisiju izstrādāt vērienīgu sociālās politikas programmu 2010.–2015. gadam; |
| --- | --- |

1.

aicina Padomi un Komisiju, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, vēlreiz uzsvērt to nozīmi, kāda ir spēcīgai, uz sociālām vērtībām orientētai Eiropai, īstenojot ilgtspējīgu, efektīvu un rezultatīvu sociālo un nodarbinātības politiku; aicina Komisiju izstrādāt vērienīgu sociālās politikas programmu 2010.–2015. gadam;

| 2. | mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu politikas plānu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību atbilstīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartai; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu politikas plānu par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību atbilstīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartai;

| 3. | uzsver, ka šajos grūtajos laikus ir būtiski par sociālās programmas prioritāti noteikt darba vietu radīšanu un profesionālo izaugsmi; uzskata, ka pašreiz lielāks elastīgums darbavietā ir svarīgāks nekā jebkad iepriekš; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka šajos grūtajos laikus ir būtiski par sociālās programmas prioritāti noteikt darba vietu radīšanu un profesionālo izaugsmi; uzskata, ka pašreiz lielāks elastīgums darbavietā ir svarīgāks nekā jebkad iepriekš;

| 4. | aicina Komisiju atjaunināto sociālo programmu apvienot ar citām iniciatīvām, tādām kā Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Eiropas Jaunatnes pakts un Eiropas Ģimeņu alianse, lai sociāli nelabvēlīgām grupām atvieglotu piekļuvi sociālajai palīdzībai; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju atjaunināto sociālo programmu apvienot ar citām iniciatīvām, tādām kā Eiropas Dzimumu līdztiesības pakts, Eiropas Jaunatnes pakts un Eiropas Ģimeņu alianse, lai sociāli nelabvēlīgām grupām atvieglotu piekļuvi sociālajai palīdzībai;

| 5. | pauž bažas par to, ka Komisijas paziņojumā par atjaunināto sociālo programmu ierosinātie pasākumi ir nepietiekami saskaņoti, lai mainītu pašreizējo nabadzības un atstumtības līmeni ES un pildītu pašreizējos uzdevumus sociālās kohēzijas jomā; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par to, ka Komisijas paziņojumā par atjaunināto sociālo programmu ierosinātie pasākumi ir nepietiekami saskaņoti, lai mainītu pašreizējo nabadzības un atstumtības līmeni ES un pildītu pašreizējos uzdevumus sociālās kohēzijas jomā;

| 6. | jo īpaši pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā par atjaunināto sociālo programmu nav ietverti priekšlikumi šādos jautājumos, kam ir izšķiroša nozīme, lai panāktu līdzsvaru starp uzņēmējdarbības brīvībām un sociālajām tiesībām:






  — | direktīva par darba pamattiesību nodrošināšanu visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no nodarbinātības statusa, lai aizsargātu darba ņēmējus, kuri nodarbināti nestandarta darba attiecībās un kuru skaitam ir tendence palielināties; |
| --- | --- | --- |

6.

jo īpaši pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā par atjaunināto sociālo programmu nav ietverti priekšlikumi šādos jautājumos, kam ir izšķiroša nozīme, lai panāktu līdzsvaru starp uzņēmējdarbības brīvībām un sociālajām tiesībām:

—

direktīva par darba pamattiesību nodrošināšanu visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no nodarbinātības statusa, lai aizsargātu darba ņēmējus, kuri nodarbināti nestandarta darba attiecībās un kuru skaitam ir tendence palielināties;

| — | Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (14) pārskatīšana, papildus paredzot dzimumneitrālu darba novērtēšanas sistēmu, lai samazinātu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem gan atsevišķās nozarēs, gan starp tām; un |
| --- | --- |

—

Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (14) pārskatīšana, papildus paredzot dzimumneitrālu darba novērtēšanas sistēmu, lai samazinātu darba samaksas atšķirības starp dzimumiem gan atsevišķās nozarēs, gan starp tām; un

| — | direktīva par pārrobežu darba koplīgumu slēgšanu saskaņā ar faktisko situāciju pārrobežu uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

—

direktīva par pārrobežu darba koplīgumu slēgšanu saskaņā ar faktisko situāciju pārrobežu uzņēmējdarbības jomā;

| 7. | uzsver, ka ir jāturpina darba tiesību minimuma standartu izstrāde; apzinās, ka ne uzņēmējdarbības brīvības, ne konkurences noteikumi nav svarīgāki par sociālajām pamattiesībām; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir jāturpina darba tiesību minimuma standartu izstrāde; apzinās, ka ne uzņēmējdarbības brīvības, ne konkurences noteikumi nav svarīgāki par sociālajām pamattiesībām;

| 8. | norāda, ka sociālajai politikai ir jāietver tādi svarīgi pasākumi kā labāka līdzsvara panākšana starp stabilām sociālajām tiesībām un brīvībām, diskriminācijas izskaušana, līdztiesības veicināšana un Eiropas sociālo modeļu modernizēšana un reformēšana, vienlaikus nostiprinot to vērtības; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka sociālajai politikai ir jāietver tādi svarīgi pasākumi kā labāka līdzsvara panākšana starp stabilām sociālajām tiesībām un brīvībām, diskriminācijas izskaušana, līdztiesības veicināšana un Eiropas sociālo modeļu modernizēšana un reformēšana, vienlaikus nostiprinot to vērtības;

| 9. | norāda, ka tā jēdziena formulēšana, kas ietver dalībvalstu noteikumus, kam ir izšķiroša nozīme sabiedriskās, sociālās un ekonomiskās kārtības nodrošināšanai, ir politisks jautājums, kas jārisina demokrātiski leģitīmā procesā; tādēļ aicina Komisiju sākt atklātas debates, lai precizētu to jēdzienu, kas ietver vispārējus sabiedriskās kārtības noteikumus, un aicina vajadzības gadījumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka tā jēdziena formulēšana, kas ietver dalībvalstu noteikumus, kam ir izšķiroša nozīme sabiedriskās, sociālās un ekonomiskās kārtības nodrošināšanai, ir politisks jautājums, kas jārisina demokrātiski leģitīmā procesā; tādēļ aicina Komisiju sākt atklātas debates, lai precizētu to jēdzienu, kas ietver vispārējus sabiedriskās kārtības noteikumus, un aicina vajadzības gadījumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu;

| 10. | uzskata, ka šis nav īstais brīdis, lai samazinātu izdevumus sociālajā jomā, bet gan šobrīd ir laiks paātrināt sociālās reformas; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu sociālo modeļu infrastruktūra, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi, atkārtoti uzsverot, cik būtiska ir vispārējas piekļuves nodrošināšana šādiem pakalpojumiem un to kvalitāte un ilgtspējība; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka šis nav īstais brīdis, lai samazinātu izdevumus sociālajā jomā, bet gan šobrīd ir laiks paātrināt sociālās reformas; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāatbalsta dalībvalstu sociālo modeļu infrastruktūra, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi, atkārtoti uzsverot, cik būtiska ir vispārējas piekļuves nodrošināšana šādiem pakalpojumiem un to kvalitāte un ilgtspējība;

| 11. | pauž nožēlu, ka situācijā, kad finanšu krīze uzskatāmi parāda valsts iejaukšanās nozīmi, lai saglabātu saimniecisko darbību un nostiprinātu sociālo kohēziju, Komisija nav iesniegusi priekšlikumu pamatdirektīvai par vispārējas nozīmes pakalpojumiem un līdz ar to ES nav nodrošinājusi sabiedrisko pakalpojumu turpmāku sniegšanu un nav nostiprinājusi to izšķirošo nozīmi; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka situācijā, kad finanšu krīze uzskatāmi parāda valsts iejaukšanās nozīmi, lai saglabātu saimniecisko darbību un nostiprinātu sociālo kohēziju, Komisija nav iesniegusi priekšlikumu pamatdirektīvai par vispārējas nozīmes pakalpojumiem un līdz ar to ES nav nodrošinājusi sabiedrisko pakalpojumu turpmāku sniegšanu un nav nostiprinājusi to izšķirošo nozīmi;

| 12. | aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kura mērķis ir nodrošināt vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, kura mērķis ir nodrošināt vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu juridisko noteiktību;

| 13. | uzsver, ka ir jārod veidi, kā modernizēt un reformēt valsts drošības sistēmas, lai izskaustu nabadzību, īstenojot ilgtermiņa plānu, jo īpaši attiecībā uz pienācīgu minimālo algu, pensiju un veselības aprūpes pakalpojumiem; uzsver, ka ir iespējas panākt lielāku minimālās algas un pensiju sistēmas finansiālo ilgtspējību, kā arī veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, uzlabojot to organizēšanu un pieejamību un nostiprinot valsts un privātā sektora partnerību saskaņā ar subsidiaritātes principu, un atbalstot pastiprinātus centienus, lai izveidotu progresīvās nodokļu iekasēšanas sistēmas, kas varētu mazināt nevienlīdzību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir jārod veidi, kā modernizēt un reformēt valsts drošības sistēmas, lai izskaustu nabadzību, īstenojot ilgtermiņa plānu, jo īpaši attiecībā uz pienācīgu minimālo algu, pensiju un veselības aprūpes pakalpojumiem; uzsver, ka ir iespējas panākt lielāku minimālās algas un pensiju sistēmas finansiālo ilgtspējību, kā arī veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, uzlabojot to organizēšanu un pieejamību un nostiprinot valsts un privātā sektora partnerību saskaņā ar subsidiaritātes principu, un atbalstot pastiprinātus centienus, lai izveidotu progresīvās nodokļu iekasēšanas sistēmas, kas varētu mazināt nevienlīdzību;

| 14. | atzīmē, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas minimālās darba algas koncepciju; ierosina, ka citas dalībvalstis varētu gūt labumu, izpētot šo pieredzi; aicina dalībvalstis uzraudzīt sociālās un ekonomiskās līdzdalības priekšnosacījumu ievērošanu attiecībā uz visiem, jo īpaši paredzēt noteikumus tādās jomās kā minimālā alga, citus juridiski vai vispārēji saistošus noteikumus, vai slēdzot koplīgumus saskaņā ar valstu tradīcijām, kas ļautu pilnas slodzes darbiniekiem no saviem ieņēmumiem pārticīgi dzīvot; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka dažas dalībvalstis ir ieviesušas minimālās darba algas koncepciju; ierosina, ka citas dalībvalstis varētu gūt labumu, izpētot šo pieredzi; aicina dalībvalstis uzraudzīt sociālās un ekonomiskās līdzdalības priekšnosacījumu ievērošanu attiecībā uz visiem, jo īpaši paredzēt noteikumus tādās jomās kā minimālā alga, citus juridiski vai vispārēji saistošus noteikumus, vai slēdzot koplīgumus saskaņā ar valstu tradīcijām, kas ļautu pilnas slodzes darbiniekiem no saviem ieņēmumiem pārticīgi dzīvot;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visiem iedzīvotājiem ir pieejami banku pamatpakalpojumi; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visiem iedzīvotājiem ir pieejami banku pamatpakalpojumi;

| 16. | uzskata, ka sports un kultūras pasākumi ir būtisks sociālās integrācijas instruments, kas sekmē personības izaugsmi, sniedz labumu sabiedrībai un attīsta talantus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka sports un kultūras pasākumi ir būtisks sociālās integrācijas instruments, kas sekmē personības izaugsmi, sniedz labumu sabiedrībai un attīsta talantus;

| 17. | aicina Komisiju vides un veselības jautājumus pēc iespējas drīz iekļaut ES kopējā politikā, lai saskaņā ar EK līguma noteikumiem nodrošinātu augstu veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju vides un veselības jautājumus pēc iespējas drīz iekļaut ES kopējā politikā, lai saskaņā ar EK līguma noteikumiem nodrošinātu augstu veselības un vides aizsardzības līmeni;

| 18. | atbalsta Komisijas nodomu paplašināt sociālo programmu, aptverot jaunas jomas; pauž nožēlu, ka vides jautājumus bieži vien izskata tikai saistībā ar klimata pārmaiņām; atzinīgi vērtē Komisijas atjauninātos paziņojumus par atbalstu ilgtspējīgai tautsaimniecībai ar zemu CO2 emisiju, taču pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi konkrēti pasākumi, lai ņemtu vērā ekoloģiskās un klimata krīzes radīto ietekmi uz sociālo un veselības jomu; |
| --- | --- |

18.

atbalsta Komisijas nodomu paplašināt sociālo programmu, aptverot jaunas jomas; pauž nožēlu, ka vides jautājumus bieži vien izskata tikai saistībā ar klimata pārmaiņām; atzinīgi vērtē Komisijas atjauninātos paziņojumus par atbalstu ilgtspējīgai tautsaimniecībai ar zemu CO2 emisiju, taču pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi konkrēti pasākumi, lai ņemtu vērā ekoloģiskās un klimata krīzes radīto ietekmi uz sociālo un veselības jomu;

| 19. | uzsver, ka galēju nabadzību un tās izraisītu sociālo atstumtību nevar izprast tikai no ekonomikas viedokļa, pamatojoties tikai uz rādītājiem, bet tā ir jāizprot arī no cilvēktiesību un pilsoniskuma viedokļa; atzīst, ka kapitāla un preču brīvas aprites princips pats par sevi neļauj izskaust nabadzību vai hronisku nabadzību, un jo īpaši to, ka galējas nabadzības skartajiem ir laupītas iespējas un nav ļauts pilnībā piedalīties kopienas dzīvē, padarot viņus vienaldzīgus pret apkārtējo vidi; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka galēju nabadzību un tās izraisītu sociālo atstumtību nevar izprast tikai no ekonomikas viedokļa, pamatojoties tikai uz rādītājiem, bet tā ir jāizprot arī no cilvēktiesību un pilsoniskuma viedokļa; atzīst, ka kapitāla un preču brīvas aprites princips pats par sevi neļauj izskaust nabadzību vai hronisku nabadzību, un jo īpaši to, ka galējas nabadzības skartajiem ir laupītas iespējas un nav ļauts pilnībā piedalīties kopienas dzīvē, padarot viņus vienaldzīgus pret apkārtējo vidi;

Sociālā un nodarbinātības politika

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas tiesību aktu paketē par ģimenes un darba dzīves saskaņošanu ietvertos priekšlikumus, kuru īstenošana tika uzsākta 2008. gada beigās; mudina Komisiju izstrādāt ieteikumus dalībvalstīm, kuras nepārprotami atpaliek no to mērķu īstenošanas, kurus izvirzīja Barselonas 2002. gada Eiropadomes sanāksmē attiecībā uz bērnu aprūpes nodrošināšanu līdz 2010. gadam; turklāt aicina Komisiju mudināt darba devējus piemērot elastīgu darba režīmu, optimizējot IKT izmantošanu un prasmes un jaunus darba organizēšanas veidus, tādējādi veicinot elastīgu darba laiku un to atbilstību uzņēmumu, pārvaldes iestāžu un skolu darba laikam; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas tiesību aktu paketē par ģimenes un darba dzīves saskaņošanu ietvertos priekšlikumus, kuru īstenošana tika uzsākta 2008. gada beigās; mudina Komisiju izstrādāt ieteikumus dalībvalstīm, kuras nepārprotami atpaliek no to mērķu īstenošanas, kurus izvirzīja Barselonas 2002. gada Eiropadomes sanāksmē attiecībā uz bērnu aprūpes nodrošināšanu līdz 2010. gadam; turklāt aicina Komisiju mudināt darba devējus piemērot elastīgu darba režīmu, optimizējot IKT izmantošanu un prasmes un jaunus darba organizēšanas veidus, tādējādi veicinot elastīgu darba laiku un to atbilstību uzņēmumu, pārvaldes iestāžu un skolu darba laikam;

| 21. | aicina Komisiju ierosināt priekšlikumu par labāku privātās, ģimenes un darba dzīves saskaņošanu, optimizējot IKT izmantošanu un prasmes un jaunus darba organizēšanas veidus, ņemot vērā bērnu vajadzības un labklājību un vienlaikus sekmējot efektīvāku darbavietu aizsardzību, kas tādējādi apstiprina vecāku un aprūpētāju tiesības uz elastīgu darba režīmu, panākot atbilstību viņu vajadzībām un īpašu uzmanību pievēršot tam, lai šī iespēja būtu pieejama cilvēkiem ar zemiem ienākumiem un tiem, kuri strādā nestabilās vai zemas kvalitātes darbavietās; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju ierosināt priekšlikumu par labāku privātās, ģimenes un darba dzīves saskaņošanu, optimizējot IKT izmantošanu un prasmes un jaunus darba organizēšanas veidus, ņemot vērā bērnu vajadzības un labklājību un vienlaikus sekmējot efektīvāku darbavietu aizsardzību, kas tādējādi apstiprina vecāku un aprūpētāju tiesības uz elastīgu darba režīmu, panākot atbilstību viņu vajadzībām un īpašu uzmanību pievēršot tam, lai šī iespēja būtu pieejama cilvēkiem ar zemiem ienākumiem un tiem, kuri strādā nestabilās vai zemas kvalitātes darbavietās;

| 22. | pauž nožēlu par ES un dalībvalstu vājo politiku attiecībā uz aizvien lielāko nabadzību un jo īpaši ‐ bērnu nabadzību; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par ES un dalībvalstu vājo politiku attiecībā uz aizvien lielāko nabadzību un jo īpaši ‐ bērnu nabadzību;

| 23. | mudina dalībvalstis saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem ieviest garantētu minimālo ienākumu shēmas, lai īstenotu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem ieviest garantētu minimālo ienākumu shēmas, lai īstenotu sociālo integrāciju;

| 24. | uzskata, ka jaunos uzdevumus demogrāfijas jomā var risināt, pievēršoties situācijai, kādā atrodas nabadzībā dzīvojošas sievietes, kurām ir nevienlīdzīga un nepietiekama piekļuve uzturam, mājokļiem, izglītībai un atalgojumam un kurām ir grūti saskaņot darbu ar privāto un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jaunos uzdevumus demogrāfijas jomā var risināt, pievēršoties situācijai, kādā atrodas nabadzībā dzīvojošas sievietes, kurām ir nevienlīdzīga un nepietiekama piekļuve uzturam, mājokļiem, izglītībai un atalgojumam un kurām ir grūti saskaņot darbu ar privāto un ģimenes dzīvi;

| 25. | aicina efektīvāk novērst un cīnīties pret mācību priekšlaicīgu pamešanu, izvirzot devīzi „mācīties ir izdevīgi”; aicina efektīvāk organizēt izglītības sistēmas un skolu mācību programmas pielāgot nākotnes darba tirgum, ņemot vērā sabiedrības vajadzības un tehnoloģijas attīstību; aicina arī turpmāk popularizēt un atbalstīt „otrās iespējas skolu” koncepciju un informālo un neformālo izglītību, kas praksē ir apliecinājusi, ka tā palielina jauniešu un pieaugušo līdzdalību tradicionālajā skolu apmācībā, palīdzot ES samazināt mācības priekšlaicīgi pametušo skaitu; šajā nolūkā aicina beidzot likvidēt jebkāda veida un ikvienu iespēju nevienlīdzību ES izglītības sistēmās, jo īpaši ‐ likvidēt zema līmeņa izglītību un izglītības segregāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē sociāli atstumtās grupas, sevišķi romus; |
| --- | --- |

25.

aicina efektīvāk novērst un cīnīties pret mācību priekšlaicīgu pamešanu, izvirzot devīzi „mācīties ir izdevīgi”; aicina efektīvāk organizēt izglītības sistēmas un skolu mācību programmas pielāgot nākotnes darba tirgum, ņemot vērā sabiedrības vajadzības un tehnoloģijas attīstību; aicina arī turpmāk popularizēt un atbalstīt „otrās iespējas skolu” koncepciju un informālo un neformālo izglītību, kas praksē ir apliecinājusi, ka tā palielina jauniešu un pieaugušo līdzdalību tradicionālajā skolu apmācībā, palīdzot ES samazināt mācības priekšlaicīgi pametušo skaitu; šajā nolūkā aicina beidzot likvidēt jebkāda veida un ikvienu iespēju nevienlīdzību ES izglītības sistēmās, jo īpaši ‐ likvidēt zema līmeņa izglītību un izglītības segregāciju, kas nelabvēlīgi ietekmē sociāli atstumtās grupas, sevišķi romus;

| 26. | prasa efektīvāk īstenot mūžizglītības un apmācības pasākumus, kuru mērķis ir apmācīt iedzīvotājus, jo īpaši mazkvalificētus, lai viņiem dotu iespējas vienmērīgi un bez diskriminācijas iekļauties vai atgriezties darba tirgū, tādējādi sekmējot sociālo inovāciju; iesaka lielāku vērību pievērst uzņēmējdarbības prasmēm, jo īpaši sieviešu un jauniešu uzņēmējdarbībai, IKT un komunikācijas prasmēm, finanšu zināšanām un valodu prasmēm; |
| --- | --- |

26.

prasa efektīvāk īstenot mūžizglītības un apmācības pasākumus, kuru mērķis ir apmācīt iedzīvotājus, jo īpaši mazkvalificētus, lai viņiem dotu iespējas vienmērīgi un bez diskriminācijas iekļauties vai atgriezties darba tirgū, tādējādi sekmējot sociālo inovāciju; iesaka lielāku vērību pievērst uzņēmējdarbības prasmēm, jo īpaši sieviešu un jauniešu uzņēmējdarbībai, IKT un komunikācijas prasmēm, finanšu zināšanām un valodu prasmēm;

| 27. | uzsver, ka ES ir jāuzlabo izglītība, padarot dinamiskāku dalībvalstu izglītības sistēmu pārraudzības un salīdzināšanas procesu, lai paātrinātu profesionālo kvalifikāciju un standartu savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ES ir jāuzlabo izglītība, padarot dinamiskāku dalībvalstu izglītības sistēmu pārraudzības un salīdzināšanas procesu, lai paātrinātu profesionālo kvalifikāciju un standartu savstarpējo atzīšanu;

| 28. | uzskata, ka aktīvai sociālās integrācijas politikai mērķtiecīgi jāietekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana gan attiecībā uz tiem, kuri strādā algotu darbu (mazturīgie darba ņēmēji), gan tiem, kuri nestrādā algotu darbu; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka aktīvai sociālās integrācijas politikai mērķtiecīgi jāietekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana gan attiecībā uz tiem, kuri strādā algotu darbu (mazturīgie darba ņēmēji), gan tiem, kuri nestrādā algotu darbu;

| 29. | uzsver, ka ir jāveicina universitāšu un uzņēmumu sadarbība, jo ir svarīgi nodrošināt, ka šie partneri sadarbojas un atbalsta cits citu, sniedzot labumu pašu struktūrām, darbiniekiem un studentiem; uzskata, ka ir jāveido saikne starp universitāšu mācību programmām un uzņēmēju aprindām un ka uzņēmumiem ir jādod iespēja pilnveidot studiju programmas, piedāvājot prakses, rīkojot atvērto durvju dienas studentiem utt.; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir jāveicina universitāšu un uzņēmumu sadarbība, jo ir svarīgi nodrošināt, ka šie partneri sadarbojas un atbalsta cits citu, sniedzot labumu pašu struktūrām, darbiniekiem un studentiem; uzskata, ka ir jāveido saikne starp universitāšu mācību programmām un uzņēmēju aprindām un ka uzņēmumiem ir jādod iespēja pilnveidot studiju programmas, piedāvājot prakses, rīkojot atvērto durvju dienas studentiem utt.;

| 30. | vērš uzmanību uz to, ka ir jāpanāk labāks līdzsvars starp elastīgumu, drošību un vajadzību nodrošināt pienācīgas algas, lai darba tirgū integrētu jauniešus, vecāka gadagājuma cilvēkus, sievietes, ilgstošos bezdarbniekus un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupas; iesaka dalībvalstīm, īstenojot valsts elastdrošības stratēģijas, ņemt vērā Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par kopējiem elastīguma un sociālās drošības principiem; |
| --- | --- |

30.

vērš uzmanību uz to, ka ir jāpanāk labāks līdzsvars starp elastīgumu, drošību un vajadzību nodrošināt pienācīgas algas, lai darba tirgū integrētu jauniešus, vecāka gadagājuma cilvēkus, sievietes, ilgstošos bezdarbniekus un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupas; iesaka dalībvalstīm, īstenojot valsts elastdrošības stratēģijas, ņemt vērā Parlamenta 2007. gada 29. novembra rezolūciju par kopējiem elastīguma un sociālās drošības principiem;

| 31. | uzskata, ka īpaši finanšu un ekonomikas krīzes laikā, kad bieži vien notiek štatu samazināšana un pārstrukturēšana, sevišķi svarīga ir darba ņēmēju līdzdalība tādu uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos, kas ietekmē darba ņēmēju darbu un iztiku; atzinīgi vērtē nesen pārskatīto (15) Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (16); atkārtoti aicina nostiprināt Eiropas Uzņēmumu padomes darbību, kā minēts Parlamenta 2001. gada 4. septembra rezolūcijā par Direktīvu 94/45/EK (17); |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka īpaši finanšu un ekonomikas krīzes laikā, kad bieži vien notiek štatu samazināšana un pārstrukturēšana, sevišķi svarīga ir darba ņēmēju līdzdalība tādu uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos, kas ietekmē darba ņēmēju darbu un iztiku; atzinīgi vērtē nesen pārskatīto (15) Padomes 1994. gada 22. septembra Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (16); atkārtoti aicina nostiprināt Eiropas Uzņēmumu padomes darbību, kā minēts Parlamenta 2001. gada 4. septembra rezolūcijā par Direktīvu 94/45/EK (17);

| 32. | uzsver, ka sociālajai un nodarbinātības politikai ir jāveicina darba vietu radīšana un šāda politika ir jāīsteno pēc iespējas drīz, lai novērstu pašreizējo ekonomikas krīzi, un tai jāsniedz darba un izglītības iespējas, kā arī jāmīkstina ienākumu zudums; uzskata, ka šādai politikai aktīvi jāmotivē iedzīvotāji meklēt darbu vai sākt individuālo uzņēmējdarbību; šajā ziņā uzskata, ka dalībvalstīm jārod piemēroti finansēšanas instrumenti, tādi kā kredītgarantijas, samazinātas procentu likmes vai vienreizēji bezdarbnieku pabalsti, kā arī jākompensē ienākumu zudums un jāsniedz izglītības iespējas, kas bezdarbniekiem palīdzēs atrast jaunu darbu; atgādina par Komisijas visaptverošo aktīvās integrācijas pieeju, kas ietver atbalstu pienācīgu ienākumu gūšanai, piekļuvi integrējošiem darba tirgiem un kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka sociālajai un nodarbinātības politikai ir jāveicina darba vietu radīšana un šāda politika ir jāīsteno pēc iespējas drīz, lai novērstu pašreizējo ekonomikas krīzi, un tai jāsniedz darba un izglītības iespējas, kā arī jāmīkstina ienākumu zudums; uzskata, ka šādai politikai aktīvi jāmotivē iedzīvotāji meklēt darbu vai sākt individuālo uzņēmējdarbību; šajā ziņā uzskata, ka dalībvalstīm jārod piemēroti finansēšanas instrumenti, tādi kā kredītgarantijas, samazinātas procentu likmes vai vienreizēji bezdarbnieku pabalsti, kā arī jākompensē ienākumu zudums un jāsniedz izglītības iespējas, kas bezdarbniekiem palīdzēs atrast jaunu darbu; atgādina par Komisijas visaptverošo aktīvās integrācijas pieeju, kas ietver atbalstu pienācīgu ienākumu gūšanai, piekļuvi integrējošiem darba tirgiem un kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem;

| 33. | aicina Komisiju ierosināt iniciatīvas, kas ļautu skaidri nodalīt darba devējus, īsteni pašnodarbinātas personas un mazos uzņēmējus, no vienas puses, un darba ņēmējus, no otras puses; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju ierosināt iniciatīvas, kas ļautu skaidri nodalīt darba devējus, īsteni pašnodarbinātas personas un mazos uzņēmējus, no vienas puses, un darba ņēmējus, no otras puses;

| 34. | uzsver, cik ļoti svarīgi ir sniegt atbalstu mātēm, piešķirot ģimenes pabalstus nepilngadīgajiem un izveidojot piemērotu sistēmu, kas ļautu pēc bērna kopšanas atgriezties darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot vientuļajām mātēm, jo jāņem vērā šīs grupas neaizsargātība; |
| --- | --- |

34.

uzsver, cik ļoti svarīgi ir sniegt atbalstu mātēm, piešķirot ģimenes pabalstus nepilngadīgajiem un izveidojot piemērotu sistēmu, kas ļautu pēc bērna kopšanas atgriezties darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot vientuļajām mātēm, jo jāņem vērā šīs grupas neaizsargātība;

| 35. | norāda, ka sociālajai ekonomikai tāpat kā jebkuram uzņēmējdarbības veidam ir būtiska nozīme Eiropas ilgtspējīgas ekonomikas veicināšanā, panākot līdzsvaru starp rentabilitāti un solidaritāti; turklāt jāizveido drošs sociālās ekonomikas uzņēmumu tiesiskais regulējums; uzsver, cik būtisks ir brīvprātīgo darba ieguldījums sociālajā jomā, jo īpaši cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu atbalstīšanā; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka sociālajai ekonomikai tāpat kā jebkuram uzņēmējdarbības veidam ir būtiska nozīme Eiropas ilgtspējīgas ekonomikas veicināšanā, panākot līdzsvaru starp rentabilitāti un solidaritāti; turklāt jāizveido drošs sociālās ekonomikas uzņēmumu tiesiskais regulējums; uzsver, cik būtisks ir brīvprātīgo darba ieguldījums sociālajā jomā, jo īpaši cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību un mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu atbalstīšanā;

| 36. | uzsver, ka ne visi cilvēki spēj strādāt un ne visiem šobrīd ir darbs, un atgādina, cik svarīgi ir īstenot Ieteikumu 92/441/EEK, kas apstiprināts Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē, un kurā atzīts, ka jānodrošina „pietiekami līdzekļi un sociālā palīdzība, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”, paplašinot minimālo ienākumu shēmas, kurās ietvertas visas dalībvalstis, un palielinot minimālo ienākumu līmeņus, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami un pietiekami; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ne visi cilvēki spēj strādāt un ne visiem šobrīd ir darbs, un atgādina, cik svarīgi ir īstenot Ieteikumu 92/441/EEK, kas apstiprināts Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē, un kurā atzīts, ka jānodrošina „pietiekami līdzekļi un sociālā palīdzība, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”, paplašinot minimālo ienākumu shēmas, kurās ietvertas visas dalībvalstis, un palielinot minimālo ienākumu līmeņus, lai nodrošinātu, ka tie ir pieejami un pietiekami;

| 37. | uzskata, ka mikrokredītu attīstībai var būt liela nozīme, (ilgstošiem) bezdarbniekiem nodrošinot atbalstu pārejai uz pašnodarbinātību; norāda, ka mikrokredītu izsniegšana jau ir palīdzējusi daudzās šādās situācijās, sekmējot atgriešanos darba tirgū, turklāt tas atbilst Lisabonas stratēģijai; aicina Komisiju izplatīt vairāk informācijas par mikrokredītu iespējām un pieejamību un uzlabot piekļuvi tai, kā arī īpaši pievērst uzmanību sabiedrības grupām, kurām visvairāk nepieciešami mikrokredītu piedāvājumi un kuras no tiem varētu gūt visvairāk labuma; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka mikrokredītu attīstībai var būt liela nozīme, (ilgstošiem) bezdarbniekiem nodrošinot atbalstu pārejai uz pašnodarbinātību; norāda, ka mikrokredītu izsniegšana jau ir palīdzējusi daudzās šādās situācijās, sekmējot atgriešanos darba tirgū, turklāt tas atbilst Lisabonas stratēģijai; aicina Komisiju izplatīt vairāk informācijas par mikrokredītu iespējām un pieejamību un uzlabot piekļuvi tai, kā arī īpaši pievērst uzmanību sabiedrības grupām, kurām visvairāk nepieciešami mikrokredītu piedāvājumi un kuras no tiem varētu gūt visvairāk labuma;

| 38. | aicina veidot ciešāku saikni starp elastdrošības īstenošanu un sociālā dialoga veicināšanu, ievērojot valsts tradīcijas un praksi; |
| --- | --- |

38.

aicina veidot ciešāku saikni starp elastdrošības īstenošanu un sociālā dialoga veicināšanu, ievērojot valsts tradīcijas un praksi;

| 39. | prasa atcelt birokrātiskos šķēršļus maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina padziļināti īstenot principus, kas ierosināti Komisijas paziņojumā par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu; |
| --- | --- |

39.

prasa atcelt birokrātiskos šķēršļus maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina padziļināti īstenot principus, kas ierosināti Komisijas paziņojumā par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu;

| 40. | pilnībā atzīstot dalībvalstu kompetenci algu politikas jomā, ierosina, ka sociālajiem partneriem vajadzētu valsts līmenī izvērtēt jaunas algu politikas metodes, kas likvidētu pašreizējo negatīvo attiecību starp algu samazināšanos un peļņu un ietvertu darba ņēmēju lielāku finansiālo līdzdalību uzņēmumu ienākumu gūšanā, īstenojot shēmas, kas mazina inflācijas ietekmi; uzskata, ka šādas shēmas ļautu novirzīt darba ņēmēju papildu ienākumus uz īpašiem uzņēmumu izveidotiem kapitāla fondiem; aicina apspriest iniciatīvas par iespējām, kā mudināt uzņēmumus izmantot šādas metodes, kā arī apspriest tiesisko regulējumu, ar ko nosaka darba ņēmēju piekļuvi šādiem fondiem ilgākā laika posmā; iesaka sociālajiem partneriem ņemt vērā, cik svarīgi ir atjaunināt saistības attiecībā uz „algām, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes dzīves līmeni” un kas garantē, ka minimālās algas krietni pārsniedz pienācīgu ienākumu līmeni, ļaujot cilvēkiem izkļūt no nabadzības un gūt labumu no darba; |
| --- | --- |

40.

pilnībā atzīstot dalībvalstu kompetenci algu politikas jomā, ierosina, ka sociālajiem partneriem vajadzētu valsts līmenī izvērtēt jaunas algu politikas metodes, kas likvidētu pašreizējo negatīvo attiecību starp algu samazināšanos un peļņu un ietvertu darba ņēmēju lielāku finansiālo līdzdalību uzņēmumu ienākumu gūšanā, īstenojot shēmas, kas mazina inflācijas ietekmi; uzskata, ka šādas shēmas ļautu novirzīt darba ņēmēju papildu ienākumus uz īpašiem uzņēmumu izveidotiem kapitāla fondiem; aicina apspriest iniciatīvas par iespējām, kā mudināt uzņēmumus izmantot šādas metodes, kā arī apspriest tiesisko regulējumu, ar ko nosaka darba ņēmēju piekļuvi šādiem fondiem ilgākā laika posmā; iesaka sociālajiem partneriem ņemt vērā, cik svarīgi ir atjaunināt saistības attiecībā uz „algām, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes dzīves līmeni” un kas garantē, ka minimālās algas krietni pārsniedz pienācīgu ienākumu līmeni, ļaujot cilvēkiem izkļūt no nabadzības un gūt labumu no darba;

| 41. | prasa, lai nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju veicināšana visās jomās pamatojas gan uz stabilu tiesisko pamatu, gan politikas līdzekļu klāstu un lai nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju principi tiktu integrēti visos atjauninātās sociālās programmas aspektos; |
| --- | --- |

41.

prasa, lai nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju veicināšana visās jomās pamatojas gan uz stabilu tiesisko pamatu, gan politikas līdzekļu klāstu un lai nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju principi tiktu integrēti visos atjauninātās sociālās programmas aspektos;

| 42. | prasa Komisijai veikt pētījumu par vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz zināšanu mobilitāti, lai rezultātus izmantotu kā pārliecinošu pamatojumu pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sekas; |
| --- | --- |

42.

prasa Komisijai veikt pētījumu par vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekmi uz zināšanu mobilitāti, lai rezultātus izmantotu kā pārliecinošu pamatojumu pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt nelabvēlīgās sekas;

Imigrācija

| 43. | vērš uzmanību uz imigrācijas negatīvo ietekmi (iespējamo intelektuālā darbaspēka emigrāciju), ko tā var atstāt uz attīstības procesu dažās izcelsmes valstīs, tostarp uz ģimenes struktūru, veselību, izglītību un pētniecību; atgādina, no otras puses, par ekonomikas krīzes ietekmi uz uzņēmējvalstu darba tirgiem, izraisot tajos nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

43.

vērš uzmanību uz imigrācijas negatīvo ietekmi (iespējamo intelektuālā darbaspēka emigrāciju), ko tā var atstāt uz attīstības procesu dažās izcelsmes valstīs, tostarp uz ģimenes struktūru, veselību, izglītību un pētniecību; atgādina, no otras puses, par ekonomikas krīzes ietekmi uz uzņēmējvalstu darba tirgiem, izraisot tajos nelīdzsvarotību;

| 44. | uzsver, cik svarīga ir ētikas principu ievērošana, pieņemot darbā speciālistus no trešām valstīm, jo īpaši veselības aprūpes jomā, un aicina izstrādāt rīcības kodeksu par starptautisku pieņemšanu darbā tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas; |
| --- | --- |

44.

uzsver, cik svarīga ir ētikas principu ievērošana, pieņemot darbā speciālistus no trešām valstīm, jo īpaši veselības aprūpes jomā, un aicina izstrādāt rīcības kodeksu par starptautisku pieņemšanu darbā tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas;

| 45. | uzsver, ka imigrācijas ilgtermiņa ietekme uz demogrāfiskajām izmaiņām ir neskaidra, jo tā ir atkarīga no migrācijas plūsmas mainības, ģimeņu atkalapvienošanās un dzimstības līmeņa; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka imigrācijas ilgtermiņa ietekme uz demogrāfiskajām izmaiņām ir neskaidra, jo tā ir atkarīga no migrācijas plūsmas mainības, ģimeņu atkalapvienošanās un dzimstības līmeņa;

| 46. | uzskata, ka legālas nodarbinātības gadījumā imigranti sniedz ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspējīgā attīstībā un arī nodrošina sev pensiju un sociālās tiesības; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka legālas nodarbinātības gadījumā imigranti sniedz ieguldījumu sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspējīgā attīstībā un arī nodrošina sev pensiju un sociālās tiesības;

| 47. | uzsver, ka veiksmīgai imigrācijas politikai, kuras pamatā ir cilvēktiesības, ir jāveicina saskaņotas un efektīvas migrantu integrācijas stratēģijas īstenošana, pamatojoties uz līdztiesīgām iespējām, kas garantē imigrantu pamattiesības un nodrošina labāku līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka veiksmīgai imigrācijas politikai, kuras pamatā ir cilvēktiesības, ir jāveicina saskaņotas un efektīvas migrantu integrācijas stratēģijas īstenošana, pamatojoties uz līdztiesīgām iespējām, kas garantē imigrantu pamattiesības un nodrošina labāku līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem;

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piemērot sankcijas tiem darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu pilsoņus, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli; uzsver, cik svarīgi ir izskaust to trešo valstu pilsoņu izmantošanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli, vienlaikus ievērojot neaizsargāto personu tiesības; šajā saistībā aicina Komisiju sekmēt iespējas, kas ļautu likumīgi nodarbināt trešo valstu pilsoņus, kuri dalībvalstīs uzturas legāli; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piemērot sankcijas tiem darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu pilsoņus, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli; uzsver, cik svarīgi ir izskaust to trešo valstu pilsoņu izmantošanu, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli, vienlaikus ievērojot neaizsargāto personu tiesības; šajā saistībā aicina Komisiju sekmēt iespējas, kas ļautu likumīgi nodarbināt trešo valstu pilsoņus, kuri dalībvalstīs uzturas legāli;

| 49. | atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikumu par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (COM(2008)0414); tomēr vērš uzmanību uz to, ka ar minēto direktīvu nevajadzētu ES iedzīvotāju vidū padziļināt diskrimināciju viņu ekonomiskā stāvokļa dēļ; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē direktīvas priekšlikumu par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (COM(2008)0414); tomēr vērš uzmanību uz to, ka ar minēto direktīvu nevajadzētu ES iedzīvotāju vidū padziļināt diskrimināciju viņu ekonomiskā stāvokļa dēļ;

| 50. | uzskata, ka pašreiz spēkā esošo nodarbinātības tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas nostiprināšana atbilstīgi dalībvalstu un Kopienas tiesībām un Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) konvencijām jānosaka par ES iestāžu un dalībvalstu prioritāti; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka pašreiz spēkā esošo nodarbinātības tiesību aktu īstenošanas un piemērošanas nostiprināšana atbilstīgi dalībvalstu un Kopienas tiesībām un Starptautiskās Darba Organizācijas (SDO) konvencijām jānosaka par ES iestāžu un dalībvalstu prioritāti;

| 51. | uzsver, ka visā Eiropas Savienībā ir jānostiprina pretdiskriminācijas tiesību akti; aicina Komisiju veicināt dalībvalstu apmaiņu ar paraugpraksi, lai nākotnē sekmētu migrantu veiksmīgu integrāciju; atzīmē, ka, jo īpaši ekonomisko grūtību laikā, nesamērīgi liela ir nelabvēlīgā ietekme uz sabiedrības visneaizsargātāko daļu, kurā bieži vien ietilpst arī migranti; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka visā Eiropas Savienībā ir jānostiprina pretdiskriminācijas tiesību akti; aicina Komisiju veicināt dalībvalstu apmaiņu ar paraugpraksi, lai nākotnē sekmētu migrantu veiksmīgu integrāciju; atzīmē, ka, jo īpaši ekonomisko grūtību laikā, nesamērīgi liela ir nelabvēlīgā ietekme uz sabiedrības visneaizsargātāko daļu, kurā bieži vien ietilpst arī migranti;

ES ārlietas

| 52. | uzskata, ka ārlietās ES varētu būt aptverošāka nozīme sociālo un vides pamatstandartu popularizēšanā; pauž pārliecību, ka ir jāveic papildu centieni attiecībā uz novēršanas mehānismiem, uzraudzību un sankcijām, kas piemērojamas par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka ārlietās ES varētu būt aptverošāka nozīme sociālo un vides pamatstandartu popularizēšanā; pauž pārliecību, ka ir jāveic papildu centieni attiecībā uz novēršanas mehānismiem, uzraudzību un sankcijām, kas piemērojamas par pārkāpumiem;

| 53. | uzskata, ka ES varētu darīt vairāk, lai ietekmētu starptautisko darba kārtību attiecībā uz pienācīgas kvalitātes darbu un aktīvi veicinātu atbilstību SDO konvencijām, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kas dotu ieguldījumu miera nodrošināšanā visā pasaulē un ES interešu un vērtību aizstāvēšanā; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ES varētu darīt vairāk, lai ietekmētu starptautisko darba kārtību attiecībā uz pienācīgas kvalitātes darbu un aktīvi veicinātu atbilstību SDO konvencijām, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kas dotu ieguldījumu miera nodrošināšanā visā pasaulē un ES interešu un vērtību aizstāvēšanā;

| 54. | uzsver, ka Kopienas tiesiskā regulējuma (gan primāro, gan sekundāro tiesību aktu) izstrāde nekādā veidā nedrīkst būt pretrunā ar starptautiskajām saistībām, kas ietvertas SDO konvencijās; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka Kopienas tiesiskā regulējuma (gan primāro, gan sekundāro tiesību aktu) izstrāde nekādā veidā nedrīkst būt pretrunā ar starptautiskajām saistībām, kas ietvertas SDO konvencijās;

| 55. | atzīmē, ka ES ir jātiecas uz globalizācijas procesu, kas būtu sociāli iekļaujošāks un ilgtspējīgs ekonomikas un vides ziņā; atzīmē, kas tas, kādā veidā uzņēmumi veic komercdarbību, ne vien lielā mērā ietekmē ekonomiku, bet arī ievērojami skar sociālo jomu gan ES, gan trešās valstīs un jo īpaši jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina Komisiju aktīvi popularizēt uzņēmumu sociālās atbildības koncepciju, veicinot ieteikuma tiesību instrumentu ieviešanu vai vajadzības gadījumā izstrādājot tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

55.

atzīmē, ka ES ir jātiecas uz globalizācijas procesu, kas būtu sociāli iekļaujošāks un ilgtspējīgs ekonomikas un vides ziņā; atzīmē, kas tas, kādā veidā uzņēmumi veic komercdarbību, ne vien lielā mērā ietekmē ekonomiku, bet arī ievērojami skar sociālo jomu gan ES, gan trešās valstīs un jo īpaši jaunattīstības valstīs; tādēļ mudina Komisiju aktīvi popularizēt uzņēmumu sociālās atbildības koncepciju, veicinot ieteikuma tiesību instrumentu ieviešanu vai vajadzības gadījumā izstrādājot tiesību aktu priekšlikumus;

Struktūrfondi

| 56. | iesaka nostiprināt struktūrfondu potenciālu, padarot procedūras vienkāršākas, elastīgākās un uzlabojot tās, kā arī izvēršot sociālās integrācijas mērogu, lai dalībvalstīm palīdzētu optimizēt sociālās un nodarbinātības politikas rezultātus; aicina dalībvalstis un reģionus pilnībā iesaistīt partnerus atbilstīgi Struktūrfondu pamatregulas 16. pantam (18); īpaši iesaka nodrošināt partneriem piekļuvi Eiropas Sociālā Fonda (ESF) līdzekļiem, lai tādējādi palielinātu veiktspēju; |
| --- | --- |

56.

iesaka nostiprināt struktūrfondu potenciālu, padarot procedūras vienkāršākas, elastīgākās un uzlabojot tās, kā arī izvēršot sociālās integrācijas mērogu, lai dalībvalstīm palīdzētu optimizēt sociālās un nodarbinātības politikas rezultātus; aicina dalībvalstis un reģionus pilnībā iesaistīt partnerus atbilstīgi Struktūrfondu pamatregulas 16. pantam (18); īpaši iesaka nodrošināt partneriem piekļuvi Eiropas Sociālā Fonda (ESF) līdzekļiem, lai tādējādi palielinātu veiktspēju;

| 57. | uzsver, ka atjauninātajā sociālajā programmā jānosaka skaidras saistības, ar ko paredz, ka ES struktūrfondi un kohēzijas fondi palīdzēs sasniegt sociālās programmas mērķus; tādēļ aicina dalībvalstis izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF) un visus pārējos struktūrfondus, lai uzlabotu ne vien iedzīvotāju nodarbinātības izredzes, bet arī sociālo infrastruktūru; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka atjauninātajā sociālajā programmā jānosaka skaidras saistības, ar ko paredz, ka ES struktūrfondi un kohēzijas fondi palīdzēs sasniegt sociālās programmas mērķus; tādēļ aicina dalībvalstis izmantot Eiropas Sociālo fondu (ESF) un visus pārējos struktūrfondus, lai uzlabotu ne vien iedzīvotāju nodarbinātības izredzes, bet arī sociālo infrastruktūru;

| 58. | atzīst, ka struktūrfondi lielā mērā arī turpmāk būs galvenais finansēšanas instruments sociālo mērķu īstenošanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt sinerģiju ar citām programmām un atbalstīt saskaņotību ar visām daudzgadu pamatprogrammām, tādām kā Daphne, Progress, Sabiedrības veselības aizsardzības programma, kā arī programma „Eiropa iedzīvotājiem”; |
| --- | --- |

58.

atzīst, ka struktūrfondi lielā mērā arī turpmāk būs galvenais finansēšanas instruments sociālo mērķu īstenošanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt sinerģiju ar citām programmām un atbalstīt saskaņotību ar visām daudzgadu pamatprogrammām, tādām kā Daphne, Progress, Sabiedrības veselības aizsardzības programma, kā arī programma „Eiropa iedzīvotājiem”;

| 59. | aicina īpašu uzmanību pievērst reģioniem, kurus vislielākā mērā ietekmē globalizācija, kā arī tiem reģioniem jaunajās dalībvalstīs, kurās norit sociālās konverģences process; |
| --- | --- |

59.

aicina īpašu uzmanību pievērst reģioniem, kurus vislielākā mērā ietekmē globalizācija, kā arī tiem reģioniem jaunajās dalībvalstīs, kurās norit sociālās konverģences process;

| 60. | uzskata, ka programma Progress varētu sekmēt Eiropas sociālo modeļu modernizācijas labāku novērtēšanu, apzinot izmēģinājuma projektu rezultātus; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka programma Progress varētu sekmēt Eiropas sociālo modeļu modernizācijas labāku novērtēšanu, apzinot izmēģinājuma projektu rezultātus;

| 61. | uzskata, ka atsevišķos ES reģionos, īpaši lielākās pilsētās, personu brīva pārvietošanās iekšējā tirgū ir radījusi jaunas problēmas saistībā ar ārkārtas sociālās aizsardzības nodrošināšanu tiem cilvēkiem, kuri nespēj sevi uzturēt, tādējādi radot papildu spiedienu uz (labdarības) privātajiem un valsts dienestiem, kuri sniedz ārkārtas palīdzību, piemēram, bezpajumtniekiem vai mūsu sabiedrības sociāli atstumtām grupām; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka atsevišķos ES reģionos, īpaši lielākās pilsētās, personu brīva pārvietošanās iekšējā tirgū ir radījusi jaunas problēmas saistībā ar ārkārtas sociālās aizsardzības nodrošināšanu tiem cilvēkiem, kuri nespēj sevi uzturēt, tādējādi radot papildu spiedienu uz (labdarības) privātajiem un valsts dienestiem, kuri sniedz ārkārtas palīdzību, piemēram, bezpajumtniekiem vai mūsu sabiedrības sociāli atstumtām grupām;

Normatīvās darbības

Sociālais un pilsoniskais dialogs

| 62. | uzsver, ka iedzīvotāju elastīgumu un spēju pieņemt pārmaiņas var palielināt, panākot savstarpēju uzticību, ko var veicināt, īstenojot efektīvāku un pārredzamāku sociālo dialogu, kā arī nodrošinot efektīvāku sabiedrības līdzdalību politikas veidošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka iedzīvotāju elastīgumu un spēju pieņemt pārmaiņas var palielināt, panākot savstarpēju uzticību, ko var veicināt, īstenojot efektīvāku un pārredzamāku sociālo dialogu, kā arī nodrošinot efektīvāku sabiedrības līdzdalību politikas veidošanā un īstenošanā;

| 63. | uzskata, ka sociālā dialoga jomā īpaši svarīgi ir mudināt izstrādāt politiku par veselības aizsardzību un drošību darbā un kopumā svarīgi ir popularizēt uzlabojumus, lai nostiprinātu dzīves kvalitāti darbavietā; aicina Komisiju sākt debates par to, kā darba ņēmējus, kuri strādā nepilnu slodzi (pagaidu darbinieki, nepilna darba laika darba ņēmēji, darbinieki, kuriem ir līgums uz noteiktu laiku), iesaistīt sociālajā dialogā; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka sociālā dialoga jomā īpaši svarīgi ir mudināt izstrādāt politiku par veselības aizsardzību un drošību darbā un kopumā svarīgi ir popularizēt uzlabojumus, lai nostiprinātu dzīves kvalitāti darbavietā; aicina Komisiju sākt debates par to, kā darba ņēmējus, kuri strādā nepilnu slodzi (pagaidu darbinieki, nepilna darba laika darba ņēmēji, darbinieki, kuriem ir līgums uz noteiktu laiku), iesaistīt sociālajā dialogā;

| 64. | ņemot vērā, ka sarunu rezultāti ar Eiropas sociālajiem partneriem plašākai sabiedrībai ir maz zināmi un netiek publiskoti, aicina veicināt informētību par sociālā dialoga rezultātiem nolūkā uzlabot tā ietekmi un turpmāko attīstību; |
| --- | --- |

64.

ņemot vērā, ka sarunu rezultāti ar Eiropas sociālajiem partneriem plašākai sabiedrībai ir maz zināmi un netiek publiskoti, aicina veicināt informētību par sociālā dialoga rezultātiem nolūkā uzlabot tā ietekmi un turpmāko attīstību;

| 65. | uzskata, ka arī turpmāk, veicinot sociālo dialogu, ir jāpopularizē sadarbības kultūra, kas darba tirgū ir aizstājusi uz konfliktiem balstītu kultūru; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka arī turpmāk, veicinot sociālo dialogu, ir jāpopularizē sadarbības kultūra, kas darba tirgū ir aizstājusi uz konfliktiem balstītu kultūru;

| 66. | uzskata, ka atbilstīgi vienlīdzības principam debatēs par ekonomisko un sociālo modeli tiešākā veidā ir jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēki, kurus skārusi nabadzība un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka atbilstīgi vienlīdzības principam debatēs par ekonomisko un sociālo modeli tiešākā veidā ir jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēki, kurus skārusi nabadzība un sociālā atstumtība;

| 67. | norāda, ka sociālajiem partneriem ir jācenšas strādāt pie daudzgadu plāniem, kuros ietverti konkrēti grafiki un darbu izpildes termiņi nolūkā ilgtermiņā īstenot ilgtspējīgu stratēģiju; |
| --- | --- |

67.

norāda, ka sociālajiem partneriem ir jācenšas strādāt pie daudzgadu plāniem, kuros ietverti konkrēti grafiki un darbu izpildes termiņi nolūkā ilgtermiņā īstenot ilgtspējīgu stratēģiju;

| 68. | aicina rīkot plašas debates ar Eiropas ieinteresētajām personām, valsts varas iestādēm, darba devējiem, darba ņēmējiem un pilsonisko sabiedrību par sociālo programmu laika posmam pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

68.

aicina rīkot plašas debates ar Eiropas ieinteresētajām personām, valsts varas iestādēm, darba devējiem, darba ņēmējiem un pilsonisko sabiedrību par sociālo programmu laika posmam pēc 2010. gada;

| 69. | atzīmē, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta jauni izmērojami, saistoši un kvantitatīvi sociālie mērķi un rādītāji Lisabonas stratēģijā laika posmam pēc 2010. gada, ietverot arī saistības veikt pasākumus ar mērķi izskaust nabadzību un sociālo atstumtību un izstrādāt jaunu sociālā progresa paktu, kurā būtu noteikti jauni, sociāli ilgtspējīgi un vispārēji pamatoti ES mērķi un struktūra, kam būtu jāveido un jāstiprina AKM sociālajā jomā kā galvenais pīlārs; |
| --- | --- |

69.

atzīmē, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta jauni izmērojami, saistoši un kvantitatīvi sociālie mērķi un rādītāji Lisabonas stratēģijā laika posmam pēc 2010. gada, ietverot arī saistības veikt pasākumus ar mērķi izskaust nabadzību un sociālo atstumtību un izstrādāt jaunu sociālā progresa paktu, kurā būtu noteikti jauni, sociāli ilgtspējīgi un vispārēji pamatoti ES mērķi un struktūra, kam būtu jāveido un jāstiprina AKM sociālajā jomā kā galvenais pīlārs;

| 70. | norāda, ka uzņēmumiem ir svarīga nozīme ne tikai ES ekonomikā, bet arī sociālajā jomā, un līdz ar to vērš uzmanību uz uzņēmumu sociālās atbildības veicināšanu un vajadzību steidzami panākt progresu attiecībā uz kvalitatīvām darbavietām, tostarp algām, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes dzīves līmeni, lai liktu pamatus sociālajam modelim un novērstu sociālo dempingu; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka uzņēmumiem ir svarīga nozīme ne tikai ES ekonomikā, bet arī sociālajā jomā, un līdz ar to vērš uzmanību uz uzņēmumu sociālās atbildības veicināšanu un vajadzību steidzami panākt progresu attiecībā uz kvalitatīvām darbavietām, tostarp algām, kas nodrošina pienācīgas kvalitātes dzīves līmeni, lai liktu pamatus sociālajam modelim un novērstu sociālo dempingu;

| 71. | atbalsta efektīvu dialogu starp Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas būtu jārisina arī dalībvalstīs centralizētā, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

71.

atbalsta efektīvu dialogu starp Parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas būtu jārisina arī dalībvalstīs centralizētā, reģionālā un vietējā līmenī;

| 72. | norāda, ka Eiropas brīvprātīgā darba gads būtu ideāla iespēja ES veidot attiecības ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; aicina Komisiju sagatavot pamatu 2011. gadam, kas pasludināts par Eiropas brīvprātīgā darba gadu, pēc iespējas drīz iesniedzot atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

72.

norāda, ka Eiropas brīvprātīgā darba gads būtu ideāla iespēja ES veidot attiecības ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; aicina Komisiju sagatavot pamatu 2011. gadam, kas pasludināts par Eiropas brīvprātīgā darba gadu, pēc iespējas drīz iesniedzot atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus;

| 73. | uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā jau no paša sākuma un ka informācijai ir jābūt publiski pieejamai, atgriezeniskajai saiknei ir jābūt abpusējai un iesaistītajām pusēm ir skaidri jānorāda pārmaiņu darbības joma; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesā jau no paša sākuma un ka informācijai ir jābūt publiski pieejamai, atgriezeniskajai saiknei ir jābūt abpusējai un iesaistītajām pusēm ir skaidri jānorāda pārmaiņu darbības joma;

| 74. | uzsver apspriežu procesa nozīmi un lietderību, norādot, ka tas ir efektīvs instruments iedzīvotāju līdzdalībai, jo sniedz iespēju tiešā veidā iesaistīties politikas procesā ES līmenī; aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un citus piemērotus forumus valsts, reģionālā un vietējā līmenī, palielinātu informētību par turpmākajām ES apspriedēm; |
| --- | --- |

74.

uzsver apspriežu procesa nozīmi un lietderību, norādot, ka tas ir efektīvs instruments iedzīvotāju līdzdalībai, jo sniedz iespēju tiešā veidā iesaistīties politikas procesā ES līmenī; aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un citus piemērotus forumus valsts, reģionālā un vietējā līmenī, palielinātu informētību par turpmākajām ES apspriedēm;

| 75. | ierosina, ka Eiropas iestādēm, valsts sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir steidzami jāpieņem sociālais pakts, kas ietvertu sociālās jomas pasākumus, izvirzot reālistiskus un saistošus mērķus un nosakot rādītājus; |
| --- | --- |

75.

ierosina, ka Eiropas iestādēm, valsts sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir steidzami jāpieņem sociālais pakts, kas ietvertu sociālās jomas pasākumus, izvirzot reālistiskus un saistošus mērķus un nosakot rādītājus;

| 76. | atzīmē, ka pilsoniskā līdzdalība sākas jau bērnībā, un aicina veicināt un atbalstīt uz bērniem un jauniešiem orientētas līdzdalības struktūras un iniciatīvas vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

76.

atzīmē, ka pilsoniskā līdzdalība sākas jau bērnībā, un aicina veicināt un atbalstīt uz bērniem un jauniešiem orientētas līdzdalības struktūras un iniciatīvas vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

ES tiesību akti

| 77. | uzsver, ka ir jāturpina un jāpabeidz izstrādāt regula par sociālās drošības sistēmu koordinēšanu, direktīva par pensiju tiesību pārvešanu un direktīvas priekšlikums par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka ir jāturpina un jāpabeidz izstrādāt regula par sociālās drošības sistēmu koordinēšanu, direktīva par pensiju tiesību pārvešanu un direktīvas priekšlikums par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas;

| 78. | aicina pilnveidot likumdošanas procesu ES līmenī, izskaidrojot konkrēto darbību nepieciešamību ES līmenī, nodrošinot satura kvalitāti un sniedzot pārliecinošu un neatkarīgu ietekmes novērtējumu, ietverot ietekmi sociālajā, vides un ekonomikas jomā; jo īpaši aicina efektīvāk īstenot 2003. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (19); |
| --- | --- |

78.

aicina pilnveidot likumdošanas procesu ES līmenī, izskaidrojot konkrēto darbību nepieciešamību ES līmenī, nodrošinot satura kvalitāti un sniedzot pārliecinošu un neatkarīgu ietekmes novērtējumu, ietverot ietekmi sociālajā, vides un ekonomikas jomā; jo īpaši aicina efektīvāk īstenot 2003. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (19);

| 79. | uzsver, ka par prioritāti ir jāizvirza efektīva sadarbība starp dalībvalstīm un efektīva ES tiesību aktu transponēšanas uzraudzība; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka par prioritāti ir jāizvirza efektīva sadarbība starp dalībvalstīm un efektīva ES tiesību aktu transponēšanas uzraudzība;

| 80. | uzskata, ka labākā ES likumdošanas procesā ir jāpanāk pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana un ir jārisina iedzīvotājiem aktuāli jautājumi, tādējādi tuvinot viņus ES; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka labākā ES likumdošanas procesā ir jāpanāk pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšana un ir jārisina iedzīvotājiem aktuāli jautājumi, tādējādi tuvinot viņus ES;

AKM

| 81. | uzskata, ka ES līmenī ir jāstiprina saikne starp ekonomikas vidi un sociālo politiku, atkārtoti apstiprinot sākotnējos Lisabonas stratēģijas mērķus un vajadzību nodrošināt, ka ekonomikas un nodarbinātības politika aktīvi sekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka ES līmenī ir jāstiprina saikne starp ekonomikas vidi un sociālo politiku, atkārtoti apstiprinot sākotnējos Lisabonas stratēģijas mērķus un vajadzību nodrošināt, ka ekonomikas un nodarbinātības politika aktīvi sekmē nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;

| 82. | uzsver, ka ir jāpieņem juridiski saistoša sociālo pamattiesību harta; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka ir jāpieņem juridiski saistoša sociālo pamattiesību harta;

| 83. | atzīmē, ka Lisabonas līgums nodrošina to, ka, nosakot un īstenojot ES politiku, tiek ņemti vērā paši būtiskākie sociālās politikas aspekti; |
| --- | --- |

83.

atzīmē, ka Lisabonas līgums nodrošina to, ka, nosakot un īstenojot ES politiku, tiek ņemti vērā paši būtiskākie sociālās politikas aspekti;

| 84. | uzskata, ka Lisabonas stratēģijā pēc 2010. gada ir jāietver nostiprinātā AKM, un aicina Komisiju turpmāk mudināt dalībvalstis noteikt valsts kvantitatīvos mērķus, konkrēti nabadzības samazināšanas un sociālās integrācijas jomā, tos jo īpaši atbalstot ar jauno izmērāmo un kvantitatīvo rādītāju pielietošanu; |
| --- | --- |

84.

uzskata, ka Lisabonas stratēģijā pēc 2010. gada ir jāietver nostiprinātā AKM, un aicina Komisiju turpmāk mudināt dalībvalstis noteikt valsts kvantitatīvos mērķus, konkrēti nabadzības samazināšanas un sociālās integrācijas jomā, tos jo īpaši atbalstot ar jauno izmērāmo un kvantitatīvo rādītāju pielietošanu;

| 85. | aicina Padomi un Komisiju rast Parlamentam iespēju tieši piedalīties Lisabonas stratēģijas izstrādē laika posmam pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

85.

aicina Padomi un Komisiju rast Parlamentam iespēju tieši piedalīties Lisabonas stratēģijas izstrādē laika posmam pēc 2010. gada;

*

* *

| 86. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

86.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0544.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0513.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0039.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0556.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0467.

(6)  OV L 245, 26.8.1992., 46. lpp.

(7)  OV C 297 E, 20.11.2008., 174. lpp.

(8)  OV C 282 E, 6.11.2008., 463. lpp.

(9)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp.

(10)  OV C 233, 28.9.2006., 130. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0286.

(12)  OV C 301 E, 13.12.2007., 45. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0163.

(14)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(15)  Direktīva 2009/38/EK (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

(16)  OV L 254, 30.9.1994., 64. lpp.

(17)  OV C 72 E, 21.3.2002., 68. lpp.

(18)  Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.)

(19)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/23

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaTādu cilvēku aktīva integrācija, kuri ir atstumti no darba tirgus

P6_TA(2009)0371

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu par Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (COM(2008)0639),

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 99., 137. un 141. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumu 2008/867/EK par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (1),

ņemot vērā Komisijas 1992. gada 24. jūnija Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem saistībā ar pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmās (2),

ņemot vērā Prezidentūras secinājumus pēc Eiropas Padomes 11.-2008. gada 12. decembra tikšanās Briselē,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 13. februāra paziņojumu par priekšlikumu kopīgajam ziņojumam par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2009. gadā (COM(2009)0058) un ņemot vērā Komisijas dienestu 2009. gada 24. februāra darba dokumentu attiecībā uz ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo integrāciju 2008. gadā; valstu profildokumentu (SEC(2009)0255),

ņemot vērā tā 2006. gada 30. novembra rezolūciju par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā — Eiropas rīcības plāns 2006.–2007. gadam (3),

ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju par iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošanu — veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību (4),

ņemot vērā panākumus, kas Eiropas Savienībā gūti vienādu iespēju un nediskriminācijas jomā attiecībā uz Direktīvas 2000/43/EK un Direktīvas 2000/78/EK transponēšanu,

ņemot vērā ANO Konvenciju par bēgļa statusu,

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību,

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (5),

ņemot vērā Prezidentūras secinājumus pēc Eiropas Padomes 15.-2002. gada 16. marta tikšanās Barselonā,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 17. oktobra paziņojumu par sociālās aizsardzības modernizēšanu, lai panāktu lielāku sociālo taisnīgumu un ekonomisko kohēziju — no darba tirgus atstumtu cilvēku aktīvas sociālās integrācijas pastiprināšanu (COM(2007)0620) un Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (6),

ņemot vērā Eiropas sociālo partneru ieteikumus 2007. gada 18. oktobra ziņojumā “Eiropas darba tirgus galvenās problēmas — Eiropas sociālo partneru kopīga analīze”,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. februāra paziņojumu “Sociālās realitātes analīze — starpposma ziņojums 2007. gada pavasara Eiropadomes sanāksmei” (COM(2007)0063) un Parlamenta 2007. gada 15. novembra rezolūciju (7),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija“paziņojumu par atjauninātu sociālo programmu — iespējām, pieejamību un solidaritāti 21. gadsimta Eiropā” (COM(2008)0412) un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju (8),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību Eiropas Savienībā (COM(2006)0574) un Parlamenta 2008. gada 20. novembra rezolūciju par sociālās drošības sistēmu un pensiju nākotni — to finansēšanu un tendencēm uz individualizāciju (9),

ņemot vērā 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (10),

ņemot vērā 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (11),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (12),

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (13),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Ieteikumu Nr. 2006/962/EK par pamatprasmēm mūžizglītībā (14),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (15),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 16. janvāra rezolūciju par pieaugušo izglītību. Mūžu dzīvo — mūžu mācies (16),

ņemot vērā Lisabonas līgumam pievienoto protokolu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (17),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0263/2009),

| A. | tā kā aktīva integrācija nedrīkst aizstāt sociālo integrāciju, jo neaizsargātām grupām, kas nav spējīgas piedalīties darba tirgū, ir tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi un pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē, un tā kā tādēļ jānodrošina minimālo ienākumu un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamība neatkarīgi no cilvēka spējas piedalīties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā aktīva integrācija nedrīkst aizstāt sociālo integrāciju, jo neaizsargātām grupām, kas nav spējīgas piedalīties darba tirgū, ir tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi un pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē, un tā kā tādēļ jānodrošina minimālo ienākumu un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamība neatkarīgi no cilvēka spējas piedalīties darba tirgū;

| B. | tā kā aktīva integrācija ir saistīta ne tikai ar cilvēka spējām, bet arī veidu, kādā sabiedrība ir organizēta; tā kā tādēļ ir jānorāda arī uz strukturāliem atstumtības iemesliem, tostarp diskrimināciju un neatbilstošu pakalpojumu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā aktīva integrācija ir saistīta ne tikai ar cilvēka spējām, bet arī veidu, kādā sabiedrība ir organizēta; tā kā tādēļ ir jānorāda arī uz strukturāliem atstumtības iemesliem, tostarp diskrimināciju un neatbilstošu pakalpojumu nodrošināšanu;

| C. | tā kā acīmredzama atstumtība no darba tirgus drīzāk ir nepietiekamu cienīgas nodarbinātības iespēju, nevis personas centienu trūkuma rezultāts; |
| --- | --- |

C.

tā kā acīmredzama atstumtība no darba tirgus drīzāk ir nepietiekamu cienīgas nodarbinātības iespēju, nevis personas centienu trūkuma rezultāts;

| D. | tā kā integrācija darba tirgū nedrīkst būt priekšnosacījums tiesībām uz minimāliem ienākumiem un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamībai; ievērojot to, ka minimāli ienākumi un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamība ir nepieciešami priekšnosacījumi integrācijai darba tirgū, |
| --- | --- |

D.

tā kā integrācija darba tirgū nedrīkst būt priekšnosacījums tiesībām uz minimāliem ienākumiem un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamībai; ievērojot to, ka minimāli ienākumi un augstvērtīgu sociālo pakalpojumu pieejamība ir nepieciešami priekšnosacījumi integrācijai darba tirgū,

| E. | tā kā cilvēki, kas ir atstumti no darba tirgus, bieži ir personas ar dažādām un sarežģītām vajadzībām, grūtībām vai trūkumiem — piemēram, ilgtermiņa atkarība no zemiem vai neatbilstīgiem ienākumiem, ilgtermiņa bezdarbs, zems izglītības līmenis un anafalbētisms, augšana sociāli neaizsargātā ģimenē, invaliditāte, slikta veselība, dzīvošana vidē ar daudziem nelabvēlīgiem faktoriem, nedroši dzīves apstākļi un bezpajumtniecība, rasisms un diskriminācija — un tā kā tādēļ integrācijas stratēģijām ir jāatspoguļo šo atstumto cilvēku dažādība; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēki, kas ir atstumti no darba tirgus, bieži ir personas ar dažādām un sarežģītām vajadzībām, grūtībām vai trūkumiem — piemēram, ilgtermiņa atkarība no zemiem vai neatbilstīgiem ienākumiem, ilgtermiņa bezdarbs, zems izglītības līmenis un anafalbētisms, augšana sociāli neaizsargātā ģimenē, invaliditāte, slikta veselība, dzīvošana vidē ar daudziem nelabvēlīgiem faktoriem, nedroši dzīves apstākļi un bezpajumtniecība, rasisms un diskriminācija — un tā kā tādēļ integrācijas stratēģijām ir jāatspoguļo šo atstumto cilvēku dažādība;

| F. | tā kā sociālā atstumtība un atstumtība no darba tirgus nopietni ietekmē attiecīgo cilvēku garīgo veselību un ilgstoši nenodarbinātiem cilvēkiem draud lielāks risks iegrimt depresijā un iegūt citus garīgās veselības traucējumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā sociālā atstumtība un atstumtība no darba tirgus nopietni ietekmē attiecīgo cilvēku garīgo veselību un ilgstoši nenodarbinātiem cilvēkiem draud lielāks risks iegrimt depresijā un iegūt citus garīgās veselības traucējumus;

| G. | tā kā cilvēkiem, kas ir atstumti no darba tirgus, ir ļoti nepieciešama profesionālā izglītība gan tāpēc, ka viņiem nav pietiekamas skolas izglītības, gan tāpēc, ka viņi ilgstošās atstumtības no darba tirgus dēļ nav efektīvi izmantojoši savu izglītību; |
| --- | --- |

G.

tā kā cilvēkiem, kas ir atstumti no darba tirgus, ir ļoti nepieciešama profesionālā izglītība gan tāpēc, ka viņiem nav pietiekamas skolas izglītības, gan tāpēc, ka viņi ilgstošās atstumtības no darba tirgus dēļ nav efektīvi izmantojoši savu izglītību;

| H. | tā kā nosacītība politikas aktivizēšanā bieži ietekmē visneaizsargātākās personas un tā kā ir jāuzrauga tās sekas un jānovērš negatīvā ietekme uz neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

H.

tā kā nosacītība politikas aktivizēšanā bieži ietekmē visneaizsargātākās personas un tā kā ir jāuzrauga tās sekas un jānovērš negatīvā ietekme uz neaizsargātām grupām;

| I. | tā kā aktīvas integrācijas pasākumiem ir jābūt saskaņotiem ar ES mērķiem, kas attiecas uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā aktīvas integrācijas pasākumiem ir jābūt saskaņotiem ar ES mērķiem, kas attiecas uz nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu;

| J. | tā kā lielāko daļu mājsaimniecību vada sievietes un lielākā daļa vientuļo vecāku un aprūpētāju ir sievietes; tā kā aktīvas integrācijas politika prasa īstenot visaptverošu pasākumu kompleksu, lai iedrošinātu sievietes, kas ir atstumtas no darba tirgus, gūt patiesu labumu no aktīvas integrācijas stratēģijām; tā kā sieviešu situācija darba tirgū ir tiešā veidā saistīta ar nabadzību, kuras iemesls ir vecums un kura galvenokārt skar sievietes; |
| --- | --- |

J.

tā kā lielāko daļu mājsaimniecību vada sievietes un lielākā daļa vientuļo vecāku un aprūpētāju ir sievietes; tā kā aktīvas integrācijas politika prasa īstenot visaptverošu pasākumu kompleksu, lai iedrošinātu sievietes, kas ir atstumtas no darba tirgus, gūt patiesu labumu no aktīvas integrācijas stratēģijām; tā kā sieviešu situācija darba tirgū ir tiešā veidā saistīta ar nabadzību, kuras iemesls ir vecums un kura galvenokārt skar sievietes;

| K. | tā kā ekonomikas lejupslīdes un bezdarba pieauguma laikā pastāv risks, ka var ievērojami pieaugt atlaisto cilvēku skaits, tādējādi vēl vairāk palielinot to cilvēku daudzumu, kuri jau cieš no nabadzības un tiek atstumti no darba tirgus, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātākajām sabiedrības grupām, piemēram, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem; tā kā tādēļ ir būtiski, ka sociālo integrāciju un ar to saistīto darba tirgus politiku īsteno saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu, izmantojot integrētu un saskaņotu pieeju; tā kā daļa valsts līdzekļu būtu jāizmanto, lai uzturētu un uzlabotu sociālās, veselības un izglītības investīcijas un citus būtiskus sociālos un vispārējas intereses pakalpojumus; |
| --- | --- |

K.

tā kā ekonomikas lejupslīdes un bezdarba pieauguma laikā pastāv risks, ka var ievērojami pieaugt atlaisto cilvēku skaits, tādējādi vēl vairāk palielinot to cilvēku daudzumu, kuri jau cieš no nabadzības un tiek atstumti no darba tirgus, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātākajām sabiedrības grupām, piemēram, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem; tā kā tādēļ ir būtiski, ka sociālo integrāciju un ar to saistīto darba tirgus politiku īsteno saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu, izmantojot integrētu un saskaņotu pieeju; tā kā daļa valsts līdzekļu būtu jāizmanto, lai uzturētu un uzlabotu sociālās, veselības un izglītības investīcijas un citus būtiskus sociālos un vispārējas intereses pakalpojumus;

| L. | tā kā viedoklis, ka labākais veids, kā netikt atstumtam, ir sākt strādāt, var būt efektīvs tikai tad, ja darbs ir pastāvīgs, augstas kvalitātes un ar atbilstošu atlīdzību; tā kā princips par vienlīdzīgu samaksu vienlīdzīga darba gadījumā joprojām tiek īstenots nepietiekami; |
| --- | --- |

L.

tā kā viedoklis, ka labākais veids, kā netikt atstumtam, ir sākt strādāt, var būt efektīvs tikai tad, ja darbs ir pastāvīgs, augstas kvalitātes un ar atbilstošu atlīdzību; tā kā princips par vienlīdzīgu samaksu vienlīdzīga darba gadījumā joprojām tiek īstenots nepietiekami;

| M. | tā kā ģimenes aprūpētāji sniedz aprūpes, izglītības un atbalsta pamatpakalpojumus ārpus nodarbinātības sistēmas, nesaņemot ienākumus vai sociālās tiesības, un viņiem nav tiesību atgriezties darba tirgū un saņemt atzinību par prasmēm, kuras viņi ieguvuši vai pilnveidojuši, aprūpējot ģimeni, |
| --- | --- |

M.

tā kā ģimenes aprūpētāji sniedz aprūpes, izglītības un atbalsta pamatpakalpojumus ārpus nodarbinātības sistēmas, nesaņemot ienākumus vai sociālās tiesības, un viņiem nav tiesību atgriezties darba tirgū un saņemt atzinību par prasmēm, kuras viņi ieguvuši vai pilnveidojuši, aprūpējot ģimeni,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas Ieteikuma 2008/867/EK pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzīst cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi, un kurā nosaka kopējus principus šādu tiesību ieviešanai; atbalsta vispārējos principus un praktiskās pamatnostādnes, kas ietvertas Ieteikumā 2008/867/EK par aktīvas integrācijas stratēģiju, kuras pamatā ir trīs pīlāri, proti, atbilstošs ienākumu atbalsts, integrēts darba tirgus un pieeja kvalitatīviem pakalpojumiem; īpaši norāda, ka jebkura aktīvas integrācijas stratēģija ir jāveido, pamatojoties uz šādiem principiem — personas tiesībām, cieņu pret cilvēka cienīgu dzīvi un nediskriminācijas, vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības principiem; darba tirgus integrācijas veicināšanu, apvienotu ar pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē; kvalitātes, atbilstības un pieejamības principu īstenošanu visos trijos pīlāros; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas Ieteikuma 2008/867/EK pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzīst cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi, un kurā nosaka kopējus principus šādu tiesību ieviešanai; atbalsta vispārējos principus un praktiskās pamatnostādnes, kas ietvertas Ieteikumā 2008/867/EK par aktīvas integrācijas stratēģiju, kuras pamatā ir trīs pīlāri, proti, atbilstošs ienākumu atbalsts, integrēts darba tirgus un pieeja kvalitatīviem pakalpojumiem; īpaši norāda, ka jebkura aktīvas integrācijas stratēģija ir jāveido, pamatojoties uz šādiem principiem — personas tiesībām, cieņu pret cilvēka cienīgu dzīvi un nediskriminācijas, vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības principiem; darba tirgus integrācijas veicināšanu, apvienotu ar pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē; kvalitātes, atbilstības un pieejamības principu īstenošanu visos trijos pīlāros;

| 2. | piekrīt Padomei, ka Ieteikuma 92/441/EEK ieviešana jāuzlabo attiecībā uz minimāliem ienākumiem un sociālo pārvietošanu; piekrīt, ka ar sociālo palīdzību jānodrošina atbilstoši minimālie ienākumi cilvēka cienīgai dzīvei vismaz tādā līmenī, kas ir augstāks par “nabadzības apdraudētu” līmeni un pietiekams, lai novērstu cilvēku nonākšanu nabadzībā, un piekrīt, ka ir jāuzlabo pabalstu saņemšana; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Padomei, ka Ieteikuma 92/441/EEK ieviešana jāuzlabo attiecībā uz minimāliem ienākumiem un sociālo pārvietošanu; piekrīt, ka ar sociālo palīdzību jānodrošina atbilstoši minimālie ienākumi cilvēka cienīgai dzīvei vismaz tādā līmenī, kas ir augstāks par “nabadzības apdraudētu” līmeni un pietiekams, lai novērstu cilvēku nonākšanu nabadzībā, un piekrīt, ka ir jāuzlabo pabalstu saņemšana;

| 3. | atzinīgi vērtē Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 17. jūlija lēmumu Lietā Nr. C-303/06 par aprūpētājiem, kas cieš no diskriminācijas biedrošanās dēļ; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji tiek pasargāti no šādas diskriminācijas attiecībā uz darba tirgus pieejamību, un mudina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots Tiesas spriedums; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Eiropas Kopienu Tiesas 2008. gada 17. jūlija lēmumu Lietā Nr. C-303/06 par aprūpētājiem, kas cieš no diskriminācijas biedrošanās dēļ; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji tiek pasargāti no šādas diskriminācijas attiecībā uz darba tirgus pieejamību, un mudina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērots Tiesas spriedums;

| 4. | aicina dalībvalstis ieviest atbilstošu ienākumu atbalstu, lai apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību; norāda uz atbilstoša minimālā ienākumu līmeņa noteikšanu, kura pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK un 2008/867/EK un kuram jābūt atbilstīgam, pārredzamam, visiem pieejamam un ilgtspējīgam; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis ieviest atbilstošu ienākumu atbalstu, lai apkarotu nabadzību un sociālo atstumtību; norāda uz atbilstoša minimālā ienākumu līmeņa noteikšanu, kura pamatā ir Ieteikums 92/441/EEK un 2008/867/EK un kuram jābūt atbilstīgam, pārredzamam, visiem pieejamam un ilgtspējīgam;

| 5. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija un dalībvalstis efektīvi īstenotu Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, lai nodarbinātībā un profesionālajā darbībā novērstu diskrimināciju reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Komisija un dalībvalstis efektīvi īstenotu Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, lai nodarbinātībā un profesionālajā darbībā novērstu diskrimināciju reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ;

| 6. | uzsver savu prasību Padomei panākt vienošanos par ES mērķi attiecībā uz to, ka gadījumā, ja tiek pārtraukts algots darbs, minimālo ienākumu shēmas un uz iemaksām pamatotas pabalstu shēmas nodrošina ienākumu atbalstu vismaz 60 % apmērā no valsts vidējiem ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, turklāt panākt vienošanos par šā mērķa sasniegšanas grafiku visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

uzsver savu prasību Padomei panākt vienošanos par ES mērķi attiecībā uz to, ka gadījumā, ja tiek pārtraukts algots darbs, minimālo ienākumu shēmas un uz iemaksām pamatotas pabalstu shēmas nodrošina ienākumu atbalstu vismaz 60 % apmērā no valsts vidējiem ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, turklāt panākt vienošanos par šā mērķa sasniegšanas grafiku visās dalībvalstīs;

| 7. | atzīst, ka sociālās palīdzības un darba tirgus savstarpējā iedarbība ir sarežģīta, jo īpaši, kad pieejamais darbs ir īstermiņa, sezonāls, nedrošs vai nepilnas slodzes un kad tiesību nosacījumi un sociālās aizsardzības sistēmas vai nodokļu robežlikmes var radīt šķēršļus apmaksāta darba pieņemšanai, un sociālās palīdzības sistēma nav pietiekami elastīga, lai reaģētu; tādēļ mudina izveidot sistēmas, kas efektīvi atbalsta cilvēkus pārejas periodā, nevis soda vai atņem viņiem palīdzību, tikko viņi sāk strādāt algotā darbā; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka sociālās palīdzības un darba tirgus savstarpējā iedarbība ir sarežģīta, jo īpaši, kad pieejamais darbs ir īstermiņa, sezonāls, nedrošs vai nepilnas slodzes un kad tiesību nosacījumi un sociālās aizsardzības sistēmas vai nodokļu robežlikmes var radīt šķēršļus apmaksāta darba pieņemšanai, un sociālās palīdzības sistēma nav pietiekami elastīga, lai reaģētu; tādēļ mudina izveidot sistēmas, kas efektīvi atbalsta cilvēkus pārejas periodā, nevis soda vai atņem viņiem palīdzību, tikko viņi sāk strādāt algotā darbā;

| 8. | norāda uz to, ka ir svarīgi noteikt labklājības pabalstus neaizsargātām personām, kas ir spējīgas strādāt; tomēr norāda, ka šādi pabalsti saskaņā ar subsidiaritātes principu ir dalībvalstu pārziņā; |
| --- | --- |

8.

norāda uz to, ka ir svarīgi noteikt labklājības pabalstus neaizsargātām personām, kas ir spējīgas strādāt; tomēr norāda, ka šādi pabalsti saskaņā ar subsidiaritātes principu ir dalībvalstu pārziņā;

| 9. | norāda, ka atbilstoša ienākumu atbalsta saņēmējiem un viņu ģimenes locekļiem būs iespēja izvairīties no nabadzības riska un kļūt par aktīviem pilsoņiem, kas sniedz savu ieguldījumu sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, kā arī paaudžu solidaritātē; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka atbilstoša ienākumu atbalsta saņēmējiem un viņu ģimenes locekļiem būs iespēja izvairīties no nabadzības riska un kļūt par aktīviem pilsoņiem, kas sniedz savu ieguldījumu sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, kā arī paaudžu solidaritātē;

| 10. | ierosina dalībvalstīm aktīvi izskatīt minimālās algas noteikšanas politiku, lai nepieļautu “strādājošu nabadzīgo” skaita palielināšanos un veicinātu uzskatu, ka darbs ir reāla iespēja no darba tirgus atstumtajiem; |
| --- | --- |

10.

ierosina dalībvalstīm aktīvi izskatīt minimālās algas noteikšanas politiku, lai nepieļautu “strādājošu nabadzīgo” skaita palielināšanos un veicinātu uzskatu, ka darbs ir reāla iespēja no darba tirgus atstumtajiem;

| 11. | uzskata — lai panāktu aktīvu integrāciju, ir jāmazina Kopienas reģionu un teritoriju nevienlīdzība, veicot paātrinātu to teritoriju rehabilitāciju, kuras skārusi ekonomiskā krīze, un attīstot lauku reģionus; |
| --- | --- |

11.

uzskata — lai panāktu aktīvu integrāciju, ir jāmazina Kopienas reģionu un teritoriju nevienlīdzība, veicot paātrinātu to teritoriju rehabilitāciju, kuras skārusi ekonomiskā krīze, un attīstot lauku reģionus;

| 12. | aicina dalībvalstis rīkoties, lai cīnītos pret nelegālo jeb “slēpto” nodarbinātību, kas liedz attiecīgajām personām pieeju noteiktām sociālām iestādēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis rīkoties, lai cīnītos pret nelegālo jeb “slēpto” nodarbinātību, kas liedz attiecīgajām personām pieeju noteiktām sociālām iestādēm un pakalpojumiem;

| 13. | pieprasa, lai šāda aktīvas integrācijas politika būtu:






  — | saskaņota ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālās un nodarbinātības politikai; |
| --- | --- | --- |

13.

pieprasa, lai šāda aktīvas integrācijas politika būtu:

—

saskaņota ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālās un nodarbinātības politikai;

| — | īpaši sagatavota, mērķtiecīga un atbilstīga vajadzībām; |
| --- | --- |

—

īpaši sagatavota, mērķtiecīga un atbilstīga vajadzībām;

| — | balstīta uz integrētu pieeju un orientēta uz līdzdalību un |
| --- | --- |

—

balstīta uz integrētu pieeju un orientēta uz līdzdalību un

| — | tāda, kurā tiek ievēroti priekšnosacījumi, kas ir būtiski, lai pieļautu līdzdalību, neradot nosacījumus, kas apdraud minimālos iztikas ienākumus; |
| --- | --- |

—

tāda, kurā tiek ievēroti priekšnosacījumi, kas ir būtiski, lai pieļautu līdzdalību, neradot nosacījumus, kas apdraud minimālos iztikas ienākumus;

| 14. | aicina Komisiju izskatīt visu izmaksu aprēķinus aktīvas un sociālas integrācijas jomā, jo pieredze rāda, ka savlaicīgi ieguldījumi un profilaktiska rīcība var mazināt sabiedrības vispārējās izmaksas ilgākā laika posmā; atzinīgi vērtē to, ka Ieteikumā 2008/867/EK ir ierosināts attiecīgi palielināt investīcijas sociālās integrācijas jomā; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju izskatīt visu izmaksu aprēķinus aktīvas un sociālas integrācijas jomā, jo pieredze rāda, ka savlaicīgi ieguldījumi un profilaktiska rīcība var mazināt sabiedrības vispārējās izmaksas ilgākā laika posmā; atzinīgi vērtē to, ka Ieteikumā 2008/867/EK ir ierosināts attiecīgi palielināt investīcijas sociālās integrācijas jomā;

| 15. | uzskata, ka dalībvalstu pienākums ir nodrošināt papildu mērķtiecīgus pabalstus nelabvēlīgām sabiedrības grupām (piemēram, cilvēkiem ar veselības traucējumiem vai hroniskām slimībām, vientuļiem vecākiem vai mājsaimniecībām, kurās ir daudz bērnu), lai segtu papildu izmaksas, cita starpā, saistībā ar individuālo atbalstu, īpaša aprīkojuma izmantošanu un medicīnisko un sociālo aprūpi, nosakot, cita starpā, daudz pieejamākas zāļu cenas mazāk aizsargātām sociālajām grupām; uzsver nepieciešamību nodrošināt pienācīgus invaliditātes un vecuma pensijas līmeņus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka dalībvalstu pienākums ir nodrošināt papildu mērķtiecīgus pabalstus nelabvēlīgām sabiedrības grupām (piemēram, cilvēkiem ar veselības traucējumiem vai hroniskām slimībām, vientuļiem vecākiem vai mājsaimniecībām, kurās ir daudz bērnu), lai segtu papildu izmaksas, cita starpā, saistībā ar individuālo atbalstu, īpaša aprīkojuma izmantošanu un medicīnisko un sociālo aprūpi, nosakot, cita starpā, daudz pieejamākas zāļu cenas mazāk aizsargātām sociālajām grupām; uzsver nepieciešamību nodrošināt pienācīgus invaliditātes un vecuma pensijas līmeņus;

| 16. | īpaši ņemot vērā cilvēku bieži vien sarežģītās vajadzības, piekrīt, ka ir jāsagatavo un jāveic speciāli aktīvas integrācijas pasākumi, ar kuriem apvieno minimālos ienākumus, integrāciju darba tirgū un sociālos pakalpojumus, un jāpievērš uzmanība savlaicīgai atpazīšanai un profilaktiskai rīcībai, un ka prioritāte jāpiešķir visneaizsargātākajiem; |
| --- | --- |

16.

īpaši ņemot vērā cilvēku bieži vien sarežģītās vajadzības, piekrīt, ka ir jāsagatavo un jāveic speciāli aktīvas integrācijas pasākumi, ar kuriem apvieno minimālos ienākumus, integrāciju darba tirgū un sociālos pakalpojumus, un jāpievērš uzmanība savlaicīgai atpazīšanai un profilaktiskai rīcībai, un ka prioritāte jāpiešķir visneaizsargātākajiem;

| 17. | uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot šādus pasākumus, jāņem vērā to personu viedoklis, kurām šie pasākumi ir paredzēti; aicina dalībvalstis atbalstīt sociālo nevalstisko organizāciju pilnvaru paplašināšanu, lai atvieglotu šo organizāciju dalību integrācijas politikas noteikšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot šādus pasākumus, jāņem vērā to personu viedoklis, kurām šie pasākumi ir paredzēti; aicina dalībvalstis atbalstīt sociālo nevalstisko organizāciju pilnvaru paplašināšanu, lai atvieglotu šo organizāciju dalību integrācijas politikas noteikšanā un īstenošanā;

| 18. | aicina dalībvalstis izstrādāt konstruktīvāku pieeju narkotiku apkarošanas politikai, īpašu uzmanību pievēršot atkarības novēršanai, ārstēšanai un izglītošanai par to, nevis kriminālsankcijām; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis izstrādāt konstruktīvāku pieeju narkotiku apkarošanas politikai, īpašu uzmanību pievēršot atkarības novēršanai, ārstēšanai un izglītošanai par to, nevis kriminālsankcijām;

| 19. | aicina neizslēgt cilvēkus ar garīgās veselības vai mācīšanās traucējumiem no sabiedrības, veicināt garīgo veselību un labsajūtu, novērst garīgos traucējums, kā arī palielināt līdzekļus ārstēšanai un aprūpei; |
| --- | --- |

19.

aicina neizslēgt cilvēkus ar garīgās veselības vai mācīšanās traucējumiem no sabiedrības, veicināt garīgo veselību un labsajūtu, novērst garīgos traucējums, kā arī palielināt līdzekļus ārstēšanai un aprūpei;

| 20. | uzskata — tādēļ, ka ar atstumtību saistītās problēmas daudzos gadījumos pastāv jau agros dzīves gados, profilaktiska rīcība ir svarīga, lai agrā vecumā atpazītu tos bērnus un jauniešus, kuri visvairāk pakļauti riskam, krietnu laiku pirms viņi pamet skolu un apmācības; atzīmē, ka jauni cilvēki, kas ir izslēgti no skolas, ir visvairāk pakļauti antisociālai un kriminālai uzvedībai, apgrūtinot sev iespējas iekļūt darba tirgū vēlākā dzīves posmā; uzskata, ka plašs ieinteresēto personu dialogs un atbalsts profilaktiskai rīcībai un sociālie pakalpojumi, lai uzlabotu iespējas neaizsargātiem bērniem un jauniešiem, ir būtiski nosacījumi veiksmīgai integrācijas politikai; uzsver arī to atstumtības problēmu nozīmi, kuras ietekmē vecāka gadagājuma cilvēkus, kas zaudē darbu un nevar atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

20.

uzskata — tādēļ, ka ar atstumtību saistītās problēmas daudzos gadījumos pastāv jau agros dzīves gados, profilaktiska rīcība ir svarīga, lai agrā vecumā atpazītu tos bērnus un jauniešus, kuri visvairāk pakļauti riskam, krietnu laiku pirms viņi pamet skolu un apmācības; atzīmē, ka jauni cilvēki, kas ir izslēgti no skolas, ir visvairāk pakļauti antisociālai un kriminālai uzvedībai, apgrūtinot sev iespējas iekļūt darba tirgū vēlākā dzīves posmā; uzskata, ka plašs ieinteresēto personu dialogs un atbalsts profilaktiskai rīcībai un sociālie pakalpojumi, lai uzlabotu iespējas neaizsargātiem bērniem un jauniešiem, ir būtiski nosacījumi veiksmīgai integrācijas politikai; uzsver arī to atstumtības problēmu nozīmi, kuras ietekmē vecāka gadagājuma cilvēkus, kas zaudē darbu un nevar atgriezties darba tirgū;

| 21. | uzskata, ka nopietni jāņem vērā to jauniešu vajadzības, kuri pirmoreiz meklē darbu, un valsts līmenī jāveic pasākumi, ar ko var veicināt pāreju no izglītības uz darba tirgu; turklāt uzskata, ka strukturēts dialogs ar jaunatnes organizācijām nepārtraukti ir jāpieskaņo ES un dalībvalstu iestāžu darbam; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka nopietni jāņem vērā to jauniešu vajadzības, kuri pirmoreiz meklē darbu, un valsts līmenī jāveic pasākumi, ar ko var veicināt pāreju no izglītības uz darba tirgu; turklāt uzskata, ka strukturēts dialogs ar jaunatnes organizācijām nepārtraukti ir jāpieskaņo ES un dalībvalstu iestāžu darbam;

| 22. | aicina dalībvalstis aktīvāk risināt aprūpētāju problēmas, tostarp attiecībā uz tiesībām brīvi izvēlēties, vai viņi vēlas kļūt par aprūpētāju, un attiecībā uz nodrošinātās aprūpes apjomu, iespēju apvienot aprūpi ar algotu darbu, kā arī pieeju sociālā nodrošinājuma shēmām un pensijām, lai izvairītos no nabadzības, ko var radīt aprūpes uzņemšanās; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis aktīvāk risināt aprūpētāju problēmas, tostarp attiecībā uz tiesībām brīvi izvēlēties, vai viņi vēlas kļūt par aprūpētāju, un attiecībā uz nodrošinātās aprūpes apjomu, iespēju apvienot aprūpi ar algotu darbu, kā arī pieeju sociālā nodrošinājuma shēmām un pensijām, lai izvairītos no nabadzības, ko var radīt aprūpes uzņemšanās;

| 23. | atzinīgi vērtē, ka ir atzīta vajadzība nodrošināt vispārēju piekļuvi pieejamiem un augstvērtīgiem sociālajiem pakalpojumiem, kas ir pamattiesības un Eiropas sociālā modeļa būtisks elements, kā arī veicināt strādājošo personu apgādību un Ieteikumā 2008/867/EK noteikto principu ievērošanu; uzskata, ka šādos sociālajos pakalpojumos ietilpst finansiāli pieejamas pastāvīgas dzīvesvietas, sabiedriskā transporta, pirmā līmeņa profesionālās izglītības un veselības aprūpes nodrošināšana, kā arī piekļuve finansiāli pieejamiem energoapgādes un citu tīklu pakalpojumiem; atzīmē, ka ir jāpanāk progress attiecībā uz vispārēju pienākumu nodrošināt vispārējas nozīmes pakalpojumus; uzskata, ka ir jāizstrādā rīcības plāns, lai sagatavotu ES pamatdirektīvu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem nolūkā garantētu šā pienākuma izpildi; atzīmē, ka progress Barselonas mērķu sasniegšanā attiecībā uz finansiāli pieejamu, augstas kvalitātes bērnu aprūpes nodrošināšanu joprojām ir nepietiekams un tas ir jāveicina, lai aprūpi attiecinātu uz visiem bērniem sākumizglītības posmā; atzīmē, ka aprūpes vajadzības arī citiem no aprūpes atkarīgajiem nav pietiekami apmierinātas un tās būtu jāpakļauj līdzīgam procesam; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē, ka ir atzīta vajadzība nodrošināt vispārēju piekļuvi pieejamiem un augstvērtīgiem sociālajiem pakalpojumiem, kas ir pamattiesības un Eiropas sociālā modeļa būtisks elements, kā arī veicināt strādājošo personu apgādību un Ieteikumā 2008/867/EK noteikto principu ievērošanu; uzskata, ka šādos sociālajos pakalpojumos ietilpst finansiāli pieejamas pastāvīgas dzīvesvietas, sabiedriskā transporta, pirmā līmeņa profesionālās izglītības un veselības aprūpes nodrošināšana, kā arī piekļuve finansiāli pieejamiem energoapgādes un citu tīklu pakalpojumiem; atzīmē, ka ir jāpanāk progress attiecībā uz vispārēju pienākumu nodrošināt vispārējas nozīmes pakalpojumus; uzskata, ka ir jāizstrādā rīcības plāns, lai sagatavotu ES pamatdirektīvu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem nolūkā garantētu šā pienākuma izpildi; atzīmē, ka progress Barselonas mērķu sasniegšanā attiecībā uz finansiāli pieejamu, augstas kvalitātes bērnu aprūpes nodrošināšanu joprojām ir nepietiekams un tas ir jāveicina, lai aprūpi attiecinātu uz visiem bērniem sākumizglītības posmā; atzīmē, ka aprūpes vajadzības arī citiem no aprūpes atkarīgajiem nav pietiekami apmierinātas un tās būtu jāpakļauj līdzīgam procesam;

| 24. | uzskata, ka jautājuma risināšanai, kas saistīts ar cilvēku diskriminēšanu attiecībā uz preču, pakalpojumu un iestāžu pieejamību, ir galvenā nozīme integrācijas nodrošināšanā, tāpēc atzinīgi vērtē priekšlikumu par visaptverošu direktīvu diskriminācijas apkarošanai ārpus nodarbinātības jomas vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas un reliģijas vai pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka jautājuma risināšanai, kas saistīts ar cilvēku diskriminēšanu attiecībā uz preču, pakalpojumu un iestāžu pieejamību, ir galvenā nozīme integrācijas nodrošināšanā, tāpēc atzinīgi vērtē priekšlikumu par visaptverošu direktīvu diskriminācijas apkarošanai ārpus nodarbinātības jomas vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas un reliģijas vai pārliecības dēļ;

| 25. | mudina dalībvalstis apsvērt domu par iepriekš noteiktiem sociāliem tarifiem mazāk aizsargātām grupām, piemēram, elektroenerģijas un sabiedriskā transporta jomā, kā arī iestādēm, kurās var saņemt mikrokredītu, lai veicinātu aktīvu integrāciju, kā arī bezmaksas veselības aprūpi un izglītību cilvēkiem, kas nonākuši materiālās grūtībās; |
| --- | --- |

25.

mudina dalībvalstis apsvērt domu par iepriekš noteiktiem sociāliem tarifiem mazāk aizsargātām grupām, piemēram, elektroenerģijas un sabiedriskā transporta jomā, kā arī iestādēm, kurās var saņemt mikrokredītu, lai veicinātu aktīvu integrāciju, kā arī bezmaksas veselības aprūpi un izglītību cilvēkiem, kas nonākuši materiālās grūtībās;

| 26. | aicina dalībvalstis palielināt krājaizdevu sabiedrību profilu, kas palīdzētu piedāvāt personām drošu un reglamentētu vidi, lai varētu iekrāt un aizņemties naudu un risināt aizvien problemātiskāku personīgo parādu jautājumus; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai cilvēkiem būtu tiesības atvērt bankas kontu par saprātīgu cenu, jo bankas konta atvēršana ir būtisks līdzeklis līdzdalībai gan ekonomiskajā, gan sociālajā dzīvē; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis palielināt krājaizdevu sabiedrību profilu, kas palīdzētu piedāvāt personām drošu un reglamentētu vidi, lai varētu iekrāt un aizņemties naudu un risināt aizvien problemātiskāku personīgo parādu jautājumus; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai cilvēkiem būtu tiesības atvērt bankas kontu par saprātīgu cenu, jo bankas konta atvēršana ir būtisks līdzeklis līdzdalībai gan ekonomiskajā, gan sociālajā dzīvē;

| 27. | aicina dalībvalstis sniegt papildu atbalstu invalīdiem, lai nodrošinātu viņiem piekļuvi darba tirgum un palīdzību darbā; aicina visas dalībvalstis, kas vēl to nav izdarījušas, parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās fakultatīvo protokolu; norāda, ka dalībvalstīm būtu jānosaka atbilstošas procedūras un struktūras ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām efektīvu īstenošanu to teritorijā; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis sniegt papildu atbalstu invalīdiem, lai nodrošinātu viņiem piekļuvi darba tirgum un palīdzību darbā; aicina visas dalībvalstis, kas vēl to nav izdarījušas, parakstīt un ratificēt ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un tās fakultatīvo protokolu; norāda, ka dalībvalstīm būtu jānosaka atbilstošas procedūras un struktūras ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām efektīvu īstenošanu to teritorijā;

| 28. | uzskata, ka jaunieši saskaras ar īpašiem šķēršļiem aktīvai integrācijai, tostarp nepamatotu diskrimināciju vecuma dēļ un grūtībām attiecībā uz pieeju finansiāli pieejamām profesionālās apmācības shēmām; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka jaunieši saskaras ar īpašiem šķēršļiem aktīvai integrācijai, tostarp nepamatotu diskrimināciju vecuma dēļ un grūtībām attiecībā uz pieeju finansiāli pieejamām profesionālās apmācības shēmām;

| 29. | atzinīgi vērtē invalīdu neievietošanu speciālās iestādēs, taču atzīmē, ka šajā sakarībā ir vajadzīgs kvalitatīvs vietējās kopienas atbalsts un atbilstīgs aprūpes pakalpojumu līmenis, atbalstot patstāvīgu dzīvošanu, tiesības uz individuālu palīdzību, tiesības kontrolēt personīgo budžetu un pilnvērtīgu līdzdalību dalībvalstu sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē invalīdu neievietošanu speciālās iestādēs, taču atzīmē, ka šajā sakarībā ir vajadzīgs kvalitatīvs vietējās kopienas atbalsts un atbilstīgs aprūpes pakalpojumu līmenis, atbalstot patstāvīgu dzīvošanu, tiesības uz individuālu palīdzību, tiesības kontrolēt personīgo budžetu un pilnvērtīgu līdzdalību dalībvalstu sabiedriskajā dzīvē;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamus līdzekļus, lai garantētu pieeju mūžizglītības programmām, kas būtu veids, kā ierobežot, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēku atstumšanu no nodarbinātības un veicināt viņu nepārtrauktu līdzdalību sabiedrības, kultūras un pilsoniskajā dzīvē; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamus līdzekļus, lai garantētu pieeju mūžizglītības programmām, kas būtu veids, kā ierobežot, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēku atstumšanu no nodarbinātības un veicināt viņu nepārtrauktu līdzdalību sabiedrības, kultūras un pilsoniskajā dzīvē;

| 31. | uzskata, ka ir aktīvāk jārisina problēmas, kas saistītas ar vardarbību ģimenē un pret bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem vērstu vardarbību; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir aktīvāk jārisina problēmas, kas saistītas ar vardarbību ģimenē un pret bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem vērstu vardarbību;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pilnībā, attiecīgi un efektīvi īsteno pašreizējos Kopienas tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, vienlīdzību kopumā un nediskrimināciju; prasa paplašināt un izpildīt šajos tiesību aktos noteiktās prasības, lai likvidētu šķēršļus nodarbinātībai, profesionālajai izglītībai un apmācībai; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pilnībā, attiecīgi un efektīvi īsteno pašreizējos Kopienas tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, vienlīdzību kopumā un nediskrimināciju; prasa paplašināt un izpildīt šajos tiesību aktos noteiktās prasības, lai likvidētu šķēršļus nodarbinātībai, profesionālajai izglītībai un apmācībai;

| 33. | uzskata, ka augstas kvalitātes izglītība ir būtisks priekšnoteikums sekmīgai nodarbinātībai un integrācijai nākotnē; aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt tiesību aktus par valsts izglītību, lai novērstu jebkādus šķēršļus izglītībai, nodrošinot integrētu un visiem pieejamu izglītību; uzskata, ka personām, kas ilgstoši bijušas atstumtas no darba tirgus, ir jābūt iespējām pilnvērtīgāk izmantot tiesības uz mūžizglītības finansējumu, jo īpaši attiecībā uz pamatprasmēm; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka augstas kvalitātes izglītība ir būtisks priekšnoteikums sekmīgai nodarbinātībai un integrācijai nākotnē; aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt tiesību aktus par valsts izglītību, lai novērstu jebkādus šķēršļus izglītībai, nodrošinot integrētu un visiem pieejamu izglītību; uzskata, ka personām, kas ilgstoši bijušas atstumtas no darba tirgus, ir jābūt iespējām pilnvērtīgāk izmantot tiesības uz mūžizglītības finansējumu, jo īpaši attiecībā uz pamatprasmēm;

| 34. | aicina Komisiju un dalībvalstis piemērot dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visā aktīvas integrācijas stratēģijā; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju un dalībvalstis piemērot dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visā aktīvas integrācijas stratēģijā;

| 35. | uzskata, ka apmācības piedāvājumos vajadzētu ņemt vērā attiecīgo personu vajadzības un tiem vajadzētu būt piemērotiem šīm vajadzībām; aicina veikt apmācības un integrācijas pasākumus, kas ir vērsti uz mērķi, nevis standartiem, kuros bieži netiek ņemtas vērā invalīdu un to cilvēku vajadzības, kuri rūpējas par invalīdiem vai personām ar veselības traucējumiem; norāda uz Eiropas Sociālā Fonda (ESF) un EQUAL iniciatīvas paraugpraksi attiecībā uz vajadzībām atbilstīgas apmācības pieeju tiem, kas ir atstumti no darba tirgus, atzīstot nedokumentētas prasmes un prasmes, kas iegūtas neformālā izglītībā; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka apmācības piedāvājumos vajadzētu ņemt vērā attiecīgo personu vajadzības un tiem vajadzētu būt piemērotiem šīm vajadzībām; aicina veikt apmācības un integrācijas pasākumus, kas ir vērsti uz mērķi, nevis standartiem, kuros bieži netiek ņemtas vērā invalīdu un to cilvēku vajadzības, kuri rūpējas par invalīdiem vai personām ar veselības traucējumiem; norāda uz Eiropas Sociālā Fonda (ESF) un EQUAL iniciatīvas paraugpraksi attiecībā uz vajadzībām atbilstīgas apmācības pieeju tiem, kas ir atstumti no darba tirgus, atzīstot nedokumentētas prasmes un prasmes, kas iegūtas neformālā izglītībā;

| 36. | iesaka uzlabot izglītības kvalitāti un integrēt darba tirgus un sociālās līdzdalības kritērijus izglītības sistēmās, kā arī mazināt nevienlīdzību attiecībā uz pieeju visu veidu izglītībai un piedāvātās izglītības kvalitāti; |
| --- | --- |

36.

iesaka uzlabot izglītības kvalitāti un integrēt darba tirgus un sociālās līdzdalības kritērijus izglītības sistēmās, kā arī mazināt nevienlīdzību attiecībā uz pieeju visu veidu izglītībai un piedāvātās izglītības kvalitāti;

| 37. | uzskata, ka apmācībai būtu jānodrošina tas, ka personas zina savas tiesības un pienākumus darbā, tostarp, attiecībā uz pareizu sagatavošanos darba drošības un aizsardzības jomā, un tiesības piedalīties arodbiedrībās, kā arī saņemt informāciju un konsultācijas un tiesības uz mūžizglītību un apmācību; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka apmācībai būtu jānodrošina tas, ka personas zina savas tiesības un pienākumus darbā, tostarp, attiecībā uz pareizu sagatavošanos darba drošības un aizsardzības jomā, un tiesības piedalīties arodbiedrībās, kā arī saņemt informāciju un konsultācijas un tiesības uz mūžizglītību un apmācību;

| 38. | norāda, ka, izmantojot radošas pieejas no darba tirgus atstumto personu sagatavošanai pakāpeniskai piekļuvei darba tirgum, pastāv risks, ka finansējums var tikt atņemts par labu konkrētākai pieejai, kas balstīta uz viegli saskaitāmiem rezultātiem; tādēļ aicina Komisiju uzlabot struktūrfondu un jo īpaši ESF finansējumu augšupējām pieejām un to rādītāju izstrādi, kuri ļauj noteikt progresu sociālās un aktīvās integrācijas jomā, lai atbalstītu jaunus pamatierosinājumus aktīvas integrācijas veicināšanai, kas ir viens no sociālās integrācijas mērķiem, kuri uzsvērti kā daļa no Lisabonas struktūrfondu mērķfinansējuma, uzlabot ierosināto finansējumu sociāliem jauninājumiem, kā arī citas finansējuma iespējas; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka, izmantojot radošas pieejas no darba tirgus atstumto personu sagatavošanai pakāpeniskai piekļuvei darba tirgum, pastāv risks, ka finansējums var tikt atņemts par labu konkrētākai pieejai, kas balstīta uz viegli saskaitāmiem rezultātiem; tādēļ aicina Komisiju uzlabot struktūrfondu un jo īpaši ESF finansējumu augšupējām pieejām un to rādītāju izstrādi, kuri ļauj noteikt progresu sociālās un aktīvās integrācijas jomā, lai atbalstītu jaunus pamatierosinājumus aktīvas integrācijas veicināšanai, kas ir viens no sociālās integrācijas mērķiem, kuri uzsvērti kā daļa no Lisabonas struktūrfondu mērķfinansējuma, uzlabot ierosināto finansējumu sociāliem jauninājumiem, kā arī citas finansējuma iespējas;

| 39. | atzīmē, ka demogrāfiskajā situācijā notiekošo izmaiņu dēļ ir aprēķināts, ka 2030. gadā aktīvo un neaktīvo cilvēku attiecība būs 2:1; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt aktīvas integrācijas politiku, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji, no kuriem daudzi būs spiesti pamest darba tirgu aprūpes pienākumu dēļ, neciestu vēlākos gados; |
| --- | --- |

39.

atzīmē, ka demogrāfiskajā situācijā notiekošo izmaiņu dēļ ir aprēķināts, ka 2030. gadā aktīvo un neaktīvo cilvēku attiecība būs 2:1; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt aktīvas integrācijas politiku, lai nodrošinātu, ka aprūpētāji, no kuriem daudzi būs spiesti pamest darba tirgu aprūpes pienākumu dēļ, neciestu vēlākos gados;

| 40. | norāda uz vajadzību veidot integrējošu darba tirgu kā jebkuras aktīvas integrācijas stratēģijas pamatu, darba tirgu ar pienācīgiem darba apstākļiem un darba dažādību visiem darbiniekiem, ņemot vērā dažādu darbavietu vajadzības, individuālā darba veicēju prasības, darba veida un laika modeļus, prasmju atšķirīgos līmeņus un dažādās vajadzības, kas saistītas ar ģimenes, privātās un profesionālās dzīves apvienošanu; atzīmē, ka augstas kvalitātes nodarbinātībai ir būtiska nozīme darba mūža paildzināšanas veicināšanā; |
| --- | --- |

40.

norāda uz vajadzību veidot integrējošu darba tirgu kā jebkuras aktīvas integrācijas stratēģijas pamatu, darba tirgu ar pienācīgiem darba apstākļiem un darba dažādību visiem darbiniekiem, ņemot vērā dažādu darbavietu vajadzības, individuālā darba veicēju prasības, darba veida un laika modeļus, prasmju atšķirīgos līmeņus un dažādās vajadzības, kas saistītas ar ģimenes, privātās un profesionālās dzīves apvienošanu; atzīmē, ka augstas kvalitātes nodarbinātībai ir būtiska nozīme darba mūža paildzināšanas veicināšanā;

| 41. | aicina dalībvalstis veicināt konkurētspējīgu darba tirgu, īpašu uzmanību pievēršot valsts un privāto sociālās aizsardzības sistēmu pilnveidošanai par saprātīgām izmaksām, dodot iespēju attiecīgajām personām, tostarp etnisko minoritāšu pārstāvjiem, mazināt risku tikt atstumtiem no darba tirgus; |
| --- | --- |

41.

aicina dalībvalstis veicināt konkurētspējīgu darba tirgu, īpašu uzmanību pievēršot valsts un privāto sociālās aizsardzības sistēmu pilnveidošanai par saprātīgām izmaksām, dodot iespēju attiecīgajām personām, tostarp etnisko minoritāšu pārstāvjiem, mazināt risku tikt atstumtiem no darba tirgus;

| 42. | aicina dalībvalstis izmantot paņēmienus un līdzekļus, lai motivētu visus dalībniekus radīt integrējošu darba tirgu un uzlabot to personu iesaistīšanos, kuras ir atstumtas no darba tirgus; norāda uz instrumentiem vietējā sociālā dialoga, finansiālo prēmiju, nodokļu labumu un sociālās ekonomikas attīstības kontekstā; atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu nodrošināt atbalstu sociālajai ekonomikai kā būtiskam sākotnējā darba avotam nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku grupām; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis izmantot paņēmienus un līdzekļus, lai motivētu visus dalībniekus radīt integrējošu darba tirgu un uzlabot to personu iesaistīšanos, kuras ir atstumtas no darba tirgus; norāda uz instrumentiem vietējā sociālā dialoga, finansiālo prēmiju, nodokļu labumu un sociālās ekonomikas attīstības kontekstā; atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu nodrošināt atbalstu sociālajai ekonomikai kā būtiskam sākotnējā darba avotam nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku grupām;

| 43. | norāda, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir trīskārša loma aktīvas integrācijas veicināšanā — tās funkcionē kā darba devējas, ekonomiskās attīstības un nodarbinātības veicinātājas un sabiedrisko pakalpojumu, tostarp pakalpojumu visneaizsargātākajām grupām, sniedzējas; aicina dalībvalstis izveidot tīklus reģionālā un vietējā līmenī, lai konsultētu cilvēkus un ieteiktu viņiem, kur vērsties pēc palīdzības par pieeju darba tirgum, kā arī specifiskiem sociālajiem pakalpojumiem (piemēram, sociālo pabalstu shēmām, veselības, garīgās veselības un sociālās aprūpes pakalpojumiem un profesionālo apmācību) atbilstoši viņu konkrētajai situācijai; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka vietējām un reģionālajām iestādēm ir trīskārša loma aktīvas integrācijas veicināšanā — tās funkcionē kā darba devējas, ekonomiskās attīstības un nodarbinātības veicinātājas un sabiedrisko pakalpojumu, tostarp pakalpojumu visneaizsargātākajām grupām, sniedzējas; aicina dalībvalstis izveidot tīklus reģionālā un vietējā līmenī, lai konsultētu cilvēkus un ieteiktu viņiem, kur vērsties pēc palīdzības par pieeju darba tirgum, kā arī specifiskiem sociālajiem pakalpojumiem (piemēram, sociālo pabalstu shēmām, veselības, garīgās veselības un sociālās aprūpes pakalpojumiem un profesionālo apmācību) atbilstoši viņu konkrētajai situācijai;

| 44. | pauž stingru pārliecību, ka ir jādara daudz vairāk, lai likvidētu šķēršļus attiecībā uz patvēruma meklētāju integrāciju; aicina dalībvalstis rīkoties, lai izbeigtu patvēruma meklētāju atkarību no pabalstiem, ļaujot viņiem strādāt, un aicina apdomāt likumīgāku imigrācijas ceļu izstrādi; |
| --- | --- |

44.

pauž stingru pārliecību, ka ir jādara daudz vairāk, lai likvidētu šķēršļus attiecībā uz patvēruma meklētāju integrāciju; aicina dalībvalstis rīkoties, lai izbeigtu patvēruma meklētāju atkarību no pabalstiem, ļaujot viņiem strādāt, un aicina apdomāt likumīgāku imigrācijas ceļu izstrādi;

| 45. | mudina visas dalībvalstis nodrošināt tādas patvēruma politikas īstenošanu, kuras pamatā ir cilvēktiesību ievērošana saskaņā ar Konvenciju par bēgļa statusu un citiem attiecīgajiem tiesību aktiem par cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

45.

mudina visas dalībvalstis nodrošināt tādas patvēruma politikas īstenošanu, kuras pamatā ir cilvēktiesību ievērošana saskaņā ar Konvenciju par bēgļa statusu un citiem attiecīgajiem tiesību aktiem par cilvēktiesībām;

| 46. | atzīst, ka cilvēku tirdzniecība rada milzīgas ciešanas un sociālo atstumtību, un aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai ieviestu pret cilvēku tirdzniecību un diskrimināciju vērstus tiesību aktus, reintegrētu tirdzniecības upurus sabiedrībā un jo īpaši parakstītu, ratificētu un īstenotu Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

46.

atzīst, ka cilvēku tirdzniecība rada milzīgas ciešanas un sociālo atstumtību, un aicina dalībvalstis darīt vairāk, lai ieviestu pret cilvēku tirdzniecību un diskrimināciju vērstus tiesību aktus, reintegrētu tirdzniecības upurus sabiedrībā un jo īpaši parakstītu, ratificētu un īstenotu Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;

| 47. | mudina Komisiju un dalībvalstis noraidīt maldinošo ekonomiskās migrācijas sapludināšanu ar patvēruma meklēšanu un ekonomiskās migrācijas un patvēruma meklēšanas sapludināšanu ar nelegālo imigrāciju; |
| --- | --- |

47.

mudina Komisiju un dalībvalstis noraidīt maldinošo ekonomiskās migrācijas sapludināšanu ar patvēruma meklēšanu un ekonomiskās migrācijas un patvēruma meklēšanas sapludināšanu ar nelegālo imigrāciju;

| 48. | uzskata, ka cilvēku ieslodzīšana, nepiedāvājot viņiem atbilstīgas rehabilitācijas un izglītības iespējas, rada šķēršļus integrācijai un bieži vien pastiprina sociālo atstumtību, bezdarbu un noziedzību; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka cilvēku ieslodzīšana, nepiedāvājot viņiem atbilstīgas rehabilitācijas un izglītības iespējas, rada šķēršļus integrācijai un bieži vien pastiprina sociālo atstumtību, bezdarbu un noziedzību;

| 49. | pauž stingru pārliecību, ka obligātā pensionēšanās vecuma saglabāšana ir šķērslis aktīvai integrācijai un piespiež daudzus cilvēkus, kas varbūt vēlas turpināt strādāt, bez iemesla atstāt darba tirgu; |
| --- | --- |

49.

pauž stingru pārliecību, ka obligātā pensionēšanās vecuma saglabāšana ir šķērslis aktīvai integrācijai un piespiež daudzus cilvēkus, kas varbūt vēlas turpināt strādāt, bez iemesla atstāt darba tirgu;

| 50. | aicina Komisiju rūpīgi koordinēt politikas procesu saistībā ar aktīvu integrāciju, jo īpaši attiecībā uz augstvērtīgiem sociāliem pakalpojumiem, uz brīvprātības pamata attīstot vispārējas intereses augstvērtīgus sociālos pakalpojumus, un nekavējoties izpētīt visus iespējamos veidus, kā noskaidrot juridisko kontekstu tam, kas ir vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu darbības pamatā, un nodrošināt tos ar tiesisko regulējumu, kas tiktu izmantots kā atsauces punkts, jo īpaši attiecībā uz likumdošanas instrumentu, tostarp pamatdirektīvas, pieņemšanu; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju rūpīgi koordinēt politikas procesu saistībā ar aktīvu integrāciju, jo īpaši attiecībā uz augstvērtīgiem sociāliem pakalpojumiem, uz brīvprātības pamata attīstot vispārējas intereses augstvērtīgus sociālos pakalpojumus, un nekavējoties izpētīt visus iespējamos veidus, kā noskaidrot juridisko kontekstu tam, kas ir vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu darbības pamatā, un nodrošināt tos ar tiesisko regulējumu, kas tiktu izmantots kā atsauces punkts, jo īpaši attiecībā uz likumdošanas instrumentu, tostarp pamatdirektīvas, pieņemšanu;

| 51. | uzsver neseno prasību Komisijai un Padomei noteikt mērķus attiecībā uz nabadzības (nabadzības kopumā, bērnu nabadzības, strādājošo un pastāvīgas ilgtermiņa nabadzības) mazināšanu, minimālo ienākumu līmeni, kas tiek nodrošināts ar pensijām, un pieeju veselības aprūpei un tās kvalitāti (bērnu mirstības samazināšana, veselības uzlabošana un dzīves ilguma palielināšana u.c.); atkārtoti pauž prasību noteikt ES mērķi attiecībā uz bērnu nabadzības samazināšanu uz pusi līdz 2012. gadam un tikpat lielā mērā līdz 2015. gadam likvidēt bērnu, jauniešu un pieaugušo dzīvošanu uz ielas bez pajumtes; |
| --- | --- |

51.

uzsver neseno prasību Komisijai un Padomei noteikt mērķus attiecībā uz nabadzības (nabadzības kopumā, bērnu nabadzības, strādājošo un pastāvīgas ilgtermiņa nabadzības) mazināšanu, minimālo ienākumu līmeni, kas tiek nodrošināts ar pensijām, un pieeju veselības aprūpei un tās kvalitāti (bērnu mirstības samazināšana, veselības uzlabošana un dzīves ilguma palielināšana u.c.); atkārtoti pauž prasību noteikt ES mērķi attiecībā uz bērnu nabadzības samazināšanu uz pusi līdz 2012. gadam un tikpat lielā mērā līdz 2015. gadam likvidēt bērnu, jauniešu un pieaugušo dzīvošanu uz ielas bez pajumtes;

| 52. | prasa izstrādāt konkrētu rīcības plānu aktīvas integrācijas stratēģiju īstenošanai, kuru pamatā būtu sabiedrības un citu ieinteresēto personu, tostarp no nabadzības cietušo personu, līdzdalība; uzskata, ka rīcības plānam jānosaka termiņi un reālistiski kvalitatīvi un kvantitatīvi mērķi, kuru pamatā būtu īpaši rādītāji un īpašs dialogs starp ieinteresētajām personām; uzskata arī, ka rīcības plānā ir jānosaka, kā ieviest aktīvu integrāciju un uzraudzīt to ar atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, jo īpaši vietējā, reģionālā un valsts līmenī; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesaistīt vietējās iestādes aktīvas integrācijas stratēģiju ieviešanas uzraudzībā, finansējot vietējo iestāžu aktīvas integrācijas novērošanas punktu tīklu, izmantojot Progress programmu; prasa Komisijai un dalībvalstīm piešķirt svarīgu nozīmi šiem novērošanas punktiem turpmākās politikas procesā un integrēt aktīvas integrācijas programmas, izmantojot pārskatītās Lisabonas stratēģijas valstu reformu programmas un jo īpaši Eiropas nodarbinātības stratēģiju; |
| --- | --- |

52.

prasa izstrādāt konkrētu rīcības plānu aktīvas integrācijas stratēģiju īstenošanai, kuru pamatā būtu sabiedrības un citu ieinteresēto personu, tostarp no nabadzības cietušo personu, līdzdalība; uzskata, ka rīcības plānam jānosaka termiņi un reālistiski kvalitatīvi un kvantitatīvi mērķi, kuru pamatā būtu īpaši rādītāji un īpašs dialogs starp ieinteresētajām personām; uzskata arī, ka rīcības plānā ir jānosaka, kā ieviest aktīvu integrāciju un uzraudzīt to ar atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, jo īpaši vietējā, reģionālā un valsts līmenī; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesaistīt vietējās iestādes aktīvas integrācijas stratēģiju ieviešanas uzraudzībā, finansējot vietējo iestāžu aktīvas integrācijas novērošanas punktu tīklu, izmantojot Progress programmu; prasa Komisijai un dalībvalstīm piešķirt svarīgu nozīmi šiem novērošanas punktiem turpmākās politikas procesā un integrēt aktīvas integrācijas programmas, izmantojot pārskatītās Lisabonas stratēģijas valstu reformu programmas un jo īpaši Eiropas nodarbinātības stratēģiju;

| 53. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

53.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 307, 18.11.2008., 11.lpp.

(2)  OV L 245, 26.8.1992., 46. lpp.

(3)  OJ C 316 E, 22.12.2006, 370. lpp.

(4)  OV C 305 E, 14.12.2006., 148. lpp.

(5)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0467.

(7)  OV C 282 E, 6.11.2008., 463.lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0370.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0556.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0163.

(11)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp

(12)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0062.

(14)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(15)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(16)  OV C 41 E, 19.2.2009., 46. lpp.

(17)  OV C 306, 17.12.2007., 158. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/32

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaIntegrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā

P6_TA(2009)0372

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 2. pantā, 3. panta 2. punktā, 13. pantā, 137. panta 1. punkta i) apakšpunktā un 141. pantā noteiktos principus,

ņemot vērā 2000. gada 7. decembrī pasludināto Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī Lisabonā parakstīto Lisabonas līgumu,

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušo 4. Pasaules sieviešu konferenci, Pekinā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī sekojošos rezultātu dokumentus, kurus pieņēma attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā un 2005. gada 11. martā ANO ārkārtas sesijās “Pekina +5” un “Pekina +10” par turpmāko rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai,

ņemot vērā2008. gada 18. jūnijā Padomes pieņemto ES darba kārtību attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem,

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobrī pieņemto Rezolūciju Nr. S/RES/1325(2000) un 2008. gada 19. jūnijā pieņemto Rezolūciju Nr. S/RES/1820(2008) par sievietēm, mieru un drošību,

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2005. gada 23. un 24. maija secinājumus par Eiropas drošību,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra dokumentu “Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325(2000), kuru pastiprina Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1820(2008), īstenošana EDAP kontekstā”,

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus par dzimumu līdztiesības un integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai veicināšanu krīžu vadībā,

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2008. gada 8. decembra secinājumus par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (it īpaši saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku), kā arī par jebkuras sieviešu diskriminācijas apkarošanu,

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2008. gada 8. decembrī apstiprināto “Visaptverošo pieeju ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325(2000) un Nr. 1820(2008) īstenošanai par sievietēm, mieru un drošību ES”,

ņemot vērā to, ka turpinās darbs pie Komisijas dienestu darba dokumenta “Ceļā uz ES rīcības plānu dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalībai ES ārējā darbībā” izstrādes,

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un it īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanas gaitu, un rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Ēģipti, Gruziju, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Moldovu, Maroku, Palestīniešu pašpārvaldi, Tunisiju un Ukrainu,

ņemot vērā paplašināšanās procesu un Komisijas ziņojumus par progresu,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par sieviešu līdzdalību starptautiskajā un attīstības politikā un viņu lomu drošības un miera veidošanā, it īpaši 2006. gada 1. jūnija (1), 2006. gada 16. novembra (2) un 2008. gada 13. marta (3) rezolūciju,

ņemot vērā rezolūcijas par EKP, ES paplašināšanās stratēģiju un ES kaimiņvalstīm un reģioniem,

ņemot vērā rezolūcijas par ārējās palīdzības instrumentiem,

ņemot vērā 2008. gada 18. decembra rezolūciju par miera veidošanas un valsts izveides perspektīvām pēckonflikta situācijās (4),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0225/2009),

| A. | tā kā tādiem aspektiem kā sieviešu cilvēktiesību īstenošana, sieviešu līdzdalība un pārstāvniecība ir svarīga nozīme ne tikai, risinot problēmas, kas saistītas ar dzimumu nelīdztiesību, un ieviešot faktiskas dzimumu līdztiesības dimensiju ES ārējās attiecībās, bet tie ir būtiski arī ES ārpolitikas sekmīgā īstenošanā, tostarp tādās jomās kā atbalsts, attīstība, paplašināšanās, kaimiņattiecību politika, konfliktu risināšana, drošība un miera veidošana un starptautiskā tirdzniecība; |
| --- | --- |

A.

tā kā tādiem aspektiem kā sieviešu cilvēktiesību īstenošana, sieviešu līdzdalība un pārstāvniecība ir svarīga nozīme ne tikai, risinot problēmas, kas saistītas ar dzimumu nelīdztiesību, un ieviešot faktiskas dzimumu līdztiesības dimensiju ES ārējās attiecībās, bet tie ir būtiski arī ES ārpolitikas sekmīgā īstenošanā, tostarp tādās jomās kā atbalsts, attīstība, paplašināšanās, kaimiņattiecību politika, konfliktu risināšana, drošība un miera veidošana un starptautiskā tirdzniecība;

| B. | tā kā apņemšanās veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalību ārpolitikā praktiski vēl aizvien netiek pārliecinoši īstenota, ņemot vērā to, ka dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai nav piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi, un tā kā pašreizējo politikas dokumentu īstenošana ir visai pieticīga, lai gan ES dalībvalstis piedalās visu nozīmīgāko starptautisko dokumentu sagatavošanā par dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām un ES līmenī ir izstrādāti vairāki politikas dokumenti; |
| --- | --- |

B.

tā kā apņemšanās veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalību ārpolitikā praktiski vēl aizvien netiek pārliecinoši īstenota, ņemot vērā to, ka dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai nav piešķirti pietiekami budžeta līdzekļi, un tā kā pašreizējo politikas dokumentu īstenošana ir visai pieticīga, lai gan ES dalībvalstis piedalās visu nozīmīgāko starptautisko dokumentu sagatavošanā par dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām un ES līmenī ir izstrādāti vairāki politikas dokumenti;

| C. | tā kā galvenajām ES iestādēm, t. i., Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam, nepietiek darbinieku, kuriem izvirzīto dzimumu līdztiesības mērķu īstenošana ārpolitikas un paplašināšanās jomā būtu noteikta kā atsevišķs uzdevums, turklāt vairākumam darbinieku, kas atbild par dzimumu līdztiesības jautājumiem, ir jāapvieno šis uzdevums ar vismaz vēl vienu pienākumu, bet dažkārt — diviem citiem pienākumiem, lai gan dzimumu līdztiesības veicināšana pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies; |
| --- | --- |

C.

tā kā galvenajām ES iestādēm, t. i., Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam, nepietiek darbinieku, kuriem izvirzīto dzimumu līdztiesības mērķu īstenošana ārpolitikas un paplašināšanās jomā būtu noteikta kā atsevišķs uzdevums, turklāt vairākumam darbinieku, kas atbild par dzimumu līdztiesības jautājumiem, ir jāapvieno šis uzdevums ar vismaz vēl vienu pienākumu, bet dažkārt — diviem citiem pienākumiem, lai gan dzimumu līdztiesības veicināšana pēdējos gados ir ievērojami uzlabojusies;

| D. | tā kā ES ir vajadzīga holistiska un saskaņota pieeja jautājumā par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir vajadzīga holistiska un saskaņota pieeja jautājumā par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzīst, ka ES iestādes ir piešķīrušas arvien lielāku nozīmi integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalībai, taču uzsver, ka vēl daudz darāms, lai politiskās saistības īstenotu praktiski, un akcentē pienācīga finansējuma un pienācīga atbildīgā personāla nozīmi dzimumu līdztiesības mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka ES iestādes ir piešķīrušas arvien lielāku nozīmi integrētai pieejai dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalībai, taču uzsver, ka vēl daudz darāms, lai politiskās saistības īstenotu praktiski, un akcentē pienācīga finansējuma un pienācīga atbildīgā personāla nozīmi dzimumu līdztiesības mērķu īstenošanā;

| 2. | atgādina, ka, lai īstenotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, ir vajadzīgi ne vien augsta līmeņa politiski paziņojumi, bet arī ES un dalībvalstu vadītāju politiskā griba, mērķu prioritātes noteikšana un sasniegtā progresa uzraudzība; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka, lai īstenotu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai, ir vajadzīgi ne vien augsta līmeņa politiski paziņojumi, bet arī ES un dalībvalstu vadītāju politiskā griba, mērķu prioritātes noteikšana un sasniegtā progresa uzraudzība;

| 3. | atzinīgi vērtē iepriekš minētās “Visaptverošās pieejas ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325(2000) un Nr. 1820(2008) īstenošanai par sievietēm, mieru un drošību ES”, kā arī Vispārējo lietu padomes 2008. gada 8. decembrī pieņemto pamatnostādņu, kurās izklāstīts, ka jāapkaro vardarbība pret sievietēm un meitenēm un pret viņām vērstās jebkāda veida diskriminācijas izpausmes pieņemšanu; aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav pieņēmušas valsts rīcības plānu par ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325(2000), steidzami izpildīt Drošības padomes lūgumu to izdarīt; aicina Komisiju sniegt tehnisko palīdzību un atbalstu trešām valstīm, kuras vēlas izstrādāt valsts stratēģijas, lai īstenotu iepriekš minētās ANO Drošības padomes rezolūcijas; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē iepriekš minētās “Visaptverošās pieejas ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325(2000) un Nr. 1820(2008) īstenošanai par sievietēm, mieru un drošību ES”, kā arī Vispārējo lietu padomes 2008. gada 8. decembrī pieņemto pamatnostādņu, kurās izklāstīts, ka jāapkaro vardarbība pret sievietēm un meitenēm un pret viņām vērstās jebkāda veida diskriminācijas izpausmes pieņemšanu; aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav pieņēmušas valsts rīcības plānu par ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325(2000), steidzami izpildīt Drošības padomes lūgumu to izdarīt; aicina Komisiju sniegt tehnisko palīdzību un atbalstu trešām valstīm, kuras vēlas izstrādāt valsts stratēģijas, lai īstenotu iepriekš minētās ANO Drošības padomes rezolūcijas;

| 4. | pauž gandarījumu par to, ka Eiropas drošības stratēģijas pārskatītajā tekstā ir ietverta atsauce uz minētajām ANO Drošības padomes rezolūcijām Nr. S/RES/1325(2000), Nr. S/RES/1820(2008) un Nr. S/RES1612(2005); |
| --- | --- |

4.

pauž gandarījumu par to, ka Eiropas drošības stratēģijas pārskatītajā tekstā ir ietverta atsauce uz minētajām ANO Drošības padomes rezolūcijām Nr. S/RES/1325(2000), Nr. S/RES/1820(2008) un Nr. S/RES1612(2005);

| 5. | aicina Komisiju paātrināt darbu un līdz 2009. gada jūlijam ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Padomes Sekretariātu nākt klajā ar “ES rīcības plānu jautājumā par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību ES ārējā darbībā”, piemērojot šo rīcības plānu 27 dalībvalstīs un sākot par to sarunas ar trešām valstīm, kā arī ierosināt priekšlikumu par iedarbīgu uzraudzības instrumentu kopumu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju paātrināt darbu un līdz 2009. gada jūlijam ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Padomes Sekretariātu nākt klajā ar “ES rīcības plānu jautājumā par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību ES ārējā darbībā”, piemērojot šo rīcības plānu 27 dalībvalstīs un sākot par to sarunas ar trešām valstīm, kā arī ierosināt priekšlikumu par iedarbīgu uzraudzības instrumentu kopumu;

| 6. | aicina Padomi un Komisiju sistemātiski iekļaut jautājumu par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalības iespēju palielināšanu ES politiskajā dialogā un politikas apspriešanā ar partnervalstīm; |
| --- | --- |

6.

aicina Padomi un Komisiju sistemātiski iekļaut jautājumu par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalības iespēju palielināšanu ES politiskajā dialogā un politikas apspriešanā ar partnervalstīm;

| 7. | aicina Parlamenta delegācijas tā attiecībās ar trešo valstu parlamentiem risināt jautājumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību; uzsver, ka ir svarīgi sniegt atbalstu un palīdzību trešo valstu parlamentiem, lai stiprinātu to spējas ieviest dzimumu līdztiesības aspektu likumdošanas darbā; |
| --- | --- |

7.

aicina Parlamenta delegācijas tā attiecībās ar trešo valstu parlamentiem risināt jautājumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību; uzsver, ka ir svarīgi sniegt atbalstu un palīdzību trešo valstu parlamentiem, lai stiprinātu to spējas ieviest dzimumu līdztiesības aspektu likumdošanas darbā;

| 8. | akcentē pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi sieviešu līdzdalībā; aicina Komisiju novirzīt tām pietiekamu finansiālo atbalstu un veicināt sieviešu NVO dalību politiskajā dialogā ar partnervalstīm, kā arī miera sarunās visā pasaulē; |
| --- | --- |

8.

akcentē pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi sieviešu līdzdalībā; aicina Komisiju novirzīt tām pietiekamu finansiālo atbalstu un veicināt sieviešu NVO dalību politiskajā dialogā ar partnervalstīm, kā arī miera sarunās visā pasaulē;

| 9. | mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt to politiskās pieejas attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu atbalstam saskaņotību; prasa pašreizējās atšķirīgās politikas pamatnostādnes šajā jomā ietvert ES konsensā par dzimumu līdztiesību, aptverot gan iekšpolitiku, gan ārpolitiku; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt to politiskās pieejas attiecībā uz integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu atbalstam saskaņotību; prasa pašreizējās atšķirīgās politikas pamatnostādnes šajā jomā ietvert ES konsensā par dzimumu līdztiesību, aptverot gan iekšpolitiku, gan ārpolitiku;

| 10. | mudina regulāri rīkot konferences, kurās piedalītos valsts parlamenta līmeņa delegācijas, kuru sastāvā būtu gan sievietes, gan vīrieši, lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar vienlīdzīgām sieviešu un vīriešu iespējām, un lai veidotu kopējas stratēģijas, kā īstenot ar šo jautājumu saistītos projektus; |
| --- | --- |

10.

mudina regulāri rīkot konferences, kurās piedalītos valsts parlamenta līmeņa delegācijas, kuru sastāvā būtu gan sievietes, gan vīrieši, lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar vienlīdzīgām sieviešu un vīriešu iespējām, un lai veidotu kopējas stratēģijas, kā īstenot ar šo jautājumu saistītos projektus;

| 11. | aicina Komisiju saskaņotāk un sistemātiskāk noteikt prioritātes un risināt dzimumu nelīdztiesības gadījumus, plānojot un īstenojot ārējās palīdzības instrumentus, it sevišķi attiecībā uz palīdzību, lai reformētu drošības sektoru; uzstāj, ka ar dzimumu līdztiesību saistīti mērķi, pasākumi un finansējums jāietver valstu stratēģijas dokumentos un, izmantojot šos stratēģijas dokumentus, jāuzlabo integrēta pieeja, risinot ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus; uzsver vajadzību pēc holistiskas pieejas ārējās palīdzības instrumentu izmantošanā, ieskaitot pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu, Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, stabilitātes instrumentu un tādas tematiskas programmas kā “Ieguldījumi cilvēkos”, lai vislabāk sasniegtu dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības mērķus; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju saskaņotāk un sistemātiskāk noteikt prioritātes un risināt dzimumu nelīdztiesības gadījumus, plānojot un īstenojot ārējās palīdzības instrumentus, it sevišķi attiecībā uz palīdzību, lai reformētu drošības sektoru; uzstāj, ka ar dzimumu līdztiesību saistīti mērķi, pasākumi un finansējums jāietver valstu stratēģijas dokumentos un, izmantojot šos stratēģijas dokumentus, jāuzlabo integrēta pieeja, risinot ar dzimumu līdztiesību saistītus jautājumus; uzsver vajadzību pēc holistiskas pieejas ārējās palīdzības instrumentu izmantošanā, ieskaitot pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu, Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, stabilitātes instrumentu un tādas tematiskas programmas kā “Ieguldījumi cilvēkos”, lai vislabāk sasniegtu dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības mērķus;

| 12. | uzskata, ka veselības nozarei un līdz ar to arī meiteņu un sieviešu veselības aprūpei piešķirtie līdzekļi nav pietiekami, lai izpildītu ES attīstības politikas saistības; uzsver, ka saskaņā ar ārējās palīdzības instrumentiem sieviešu veselības aprūpes programmām ir jāpiešķir papildu finanšu resursi; norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas 2009. gada janvārī publicēto īpašo ziņojumu par EK attīstības palīdzību medicīnas pakalpojumiem Subsahāras Āfrikā piešķīrumi no EK kopējās attīstības palīdzības veselības aprūpes nozarei Subsahāras Āfrikā kopš 2000. gada nav palielinājušies un ka tajā pašā laikā 2007. gada TAM progresa rādītāji joprojām liecina par ļoti augstu māšu mirstības līmeni šajā reģionā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka veselības nozarei un līdz ar to arī meiteņu un sieviešu veselības aprūpei piešķirtie līdzekļi nav pietiekami, lai izpildītu ES attīstības politikas saistības; uzsver, ka saskaņā ar ārējās palīdzības instrumentiem sieviešu veselības aprūpes programmām ir jāpiešķir papildu finanšu resursi; norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas 2009. gada janvārī publicēto īpašo ziņojumu par EK attīstības palīdzību medicīnas pakalpojumiem Subsahāras Āfrikā piešķīrumi no EK kopējās attīstības palīdzības veselības aprūpes nozarei Subsahāras Āfrikā kopš 2000. gada nav palielinājušies un ka tajā pašā laikā 2007. gada TAM progresa rādītāji joprojām liecina par ļoti augstu māšu mirstības līmeni šajā reģionā;

| 13. | norāda, ka ir jāuzlabo līdzekļu devēju un dalībnieku koordinācija, ir vajadzīgi pārskatatbildības mehānismi un jāpastiprina valstu valdību līdzdalība attīstības procesā, lai integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai būtu efektīva; šajā sakarībā uzsver pievienoto vērtību, ko rada gan EK un ANO partnerība jautājumā par dzimumu līdztiesību attīstības un miera nodrošināšanā, gan iniciatīvas par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa jautājumā par sievietēm, mieru un drošību, kā paredzēts iepriekš minētajā visaptverošajā pieejā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. S/RES/1325(2000) un Nr. S/RES/1820(2008) īstenošanai ES; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka ir jāuzlabo līdzekļu devēju un dalībnieku koordinācija, ir vajadzīgi pārskatatbildības mehānismi un jāpastiprina valstu valdību līdzdalība attīstības procesā, lai integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai būtu efektīva; šajā sakarībā uzsver pievienoto vērtību, ko rada gan EK un ANO partnerība jautājumā par dzimumu līdztiesību attīstības un miera nodrošināšanā, gan iniciatīvas par dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa jautājumā par sievietēm, mieru un drošību, kā paredzēts iepriekš minētajā visaptverošajā pieejā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. S/RES/1325(2000) un Nr. S/RES/1820(2008) īstenošanai ES;

| 14. | atkārtoti uzsver vajadzību pievērsties ne tikai jautājumam par sievietēm, bet arī vīriešu un sieviešu — kā dzimumu — attiecībām, kuru dēļ rodas un saglabājas dzimumu nelīdztiesība; uzskata, ka tādēļ projektos būtu jāņem vērā apsvērumi, kas saistīti gan ar vīriešiem, gan ar sievietēm; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti uzsver vajadzību pievērsties ne tikai jautājumam par sievietēm, bet arī vīriešu un sieviešu — kā dzimumu — attiecībām, kuru dēļ rodas un saglabājas dzimumu nelīdztiesība; uzskata, ka tādēļ projektos būtu jāņem vērā apsvērumi, kas saistīti gan ar vīriešiem, gan ar sievietēm;

| 15. | uzsver, ka ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība visneaizsargātākajām un sociāli atstumtajām sievietēm, it īpaši invalīdēm, bēglēm vai sievietēm no minoritāšu grupām; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība visneaizsargātākajām un sociāli atstumtajām sievietēm, it īpaši invalīdēm, bēglēm vai sievietēm no minoritāšu grupām;

| 16. | aicina Komisiju turpināt izstrādāt procedūras, standartus un rādītājus, lai nodrošinātu saistību izpildi attiecībā uz dzimumu līdztiesību ārpolitikā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju turpināt izstrādāt procedūras, standartus un rādītājus, lai nodrošinātu saistību izpildi attiecībā uz dzimumu līdztiesību ārpolitikā;

| 17. | uzskata, ka 2006. gadā izveidotajam Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam būtu jāsāk darboties pēc iespējas ātrāk un ka tā darba uzdevumos būtu jāiekļauj arī ārpolitikas jautājumi; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka 2006. gadā izveidotajam Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtam būtu jāsāk darboties pēc iespējas ātrāk un ka tā darba uzdevumos būtu jāiekļauj arī ārpolitikas jautājumi;

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot Briseles aicinājumu cīnīties pret seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos un pēckonflikta apstākļos; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot Briseles aicinājumu cīnīties pret seksuālo vardarbību bruņotos konfliktos un pēckonflikta apstākļos;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai novērstu un apkarotu cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai novērstu un apkarotu cilvēku tirdzniecību;

| 20. | uzsver, ka izvarošana un seksuāla vardarbība tiek izmantota par kara ieročiem; uzsver, ka šāda noziedzīga rīcība ir jāsoda kā kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci; prasa nodrošināt vairāk atbalsta programmu šajos noziegumos cietušajiem; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka izvarošana un seksuāla vardarbība tiek izmantota par kara ieročiem; uzsver, ka šāda noziedzīga rīcība ir jāsoda kā kara noziegumi un noziegumi pret cilvēci; prasa nodrošināt vairāk atbalsta programmu šajos noziegumos cietušajiem;

| 21. | uzsver vajadzību izmantot ES partnerību ar ANO, ņemot vērā tās visā pasaulē gūto pieredzi dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības veicināšanā, lai pastiprinātu ES politikas un atbalsta efektivitāti un ietekmi un nodrošinātu partnervalstīm saskaņotu ārējo atbalstu, lai palīdzētu tām pildīt attiecīgās saistības; |
| --- | --- |

21.

uzsver vajadzību izmantot ES partnerību ar ANO, ņemot vērā tās visā pasaulē gūto pieredzi dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības veicināšanā, lai pastiprinātu ES politikas un atbalsta efektivitāti un ietekmi un nodrošinātu partnervalstīm saskaņotu ārējo atbalstu, lai palīdzētu tām pildīt attiecīgās saistības;

Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai ES lēmumu pieņemšanā

| 22. | uzskata, ka Padomē un Komisijā pašlaik nepietiek cilvēkresursu darbam ar dzimumu jautājumiem; aicina šīs iestādes nodrošināt par ES ārējo darbību atbildīgās struktūras ar lielāku skaitu darbinieku, kas konkrēti atbildētu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalību; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka Padomē un Komisijā pašlaik nepietiek cilvēkresursu darbam ar dzimumu jautājumiem; aicina šīs iestādes nodrošināt par ES ārējo darbību atbildīgās struktūras ar lielāku skaitu darbinieku, kas konkrēti atbildētu par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai un sieviešu līdzdalību;

| 23. | konstatē, ka Padomes un Komisijas augstākā līmeņa amatos joprojām trūkst sieviešu, un aicina jo īpaši censties palielināt sieviešu skaitu ES delegāciju vadītāju un ES īpašo pārstāvju vidū; uzsver, ka topošajā Ārējās darbības dienestā vajadzētu būt labākam vīriešu un sieviešu līdzsvaram, it sevišķi augstākā līmeņa amatos, un ka tajā būtu jāiekļauj vairāk darbinieku, kas atbildīgi par dzimumu jautājumiem; |
| --- | --- |

23.

konstatē, ka Padomes un Komisijas augstākā līmeņa amatos joprojām trūkst sieviešu, un aicina jo īpaši censties palielināt sieviešu skaitu ES delegāciju vadītāju un ES īpašo pārstāvju vidū; uzsver, ka topošajā Ārējās darbības dienestā vajadzētu būt labākam vīriešu un sieviešu līdzsvaram, it sevišķi augstākā līmeņa amatos, un ka tajā būtu jāiekļauj vairāk darbinieku, kas atbildīgi par dzimumu jautājumiem;

| 24. | aicina dalībvalstis EDAP misijās un operācijās iesaistīt vairāk sieviešu un prasa palielināt sieviešu līdzdalību visos plānošanas un īstenošanas līmeņos un posmos; uzsver, ka misijas un operācijas plānošanas pašā sākumā ir jāņem vērā specializētas zināšanas par dzimumu līdztiesības jautājumiem un ka liela nozīme ir personāla sistemātiskai un pamatīgai apmācībai dzimumu līdztiesības jautājumos pirms tā nosūtīšanas misijās un operācijās; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis EDAP misijās un operācijās iesaistīt vairāk sieviešu un prasa palielināt sieviešu līdzdalību visos plānošanas un īstenošanas līmeņos un posmos; uzsver, ka misijas un operācijas plānošanas pašā sākumā ir jāņem vērā specializētas zināšanas par dzimumu līdztiesības jautājumiem un ka liela nozīme ir personāla sistemātiskai un pamatīgai apmācībai dzimumu līdztiesības jautājumos pirms tā nosūtīšanas misijās un operācijās;

| 25. | norāda, ka pašreiz lielas pūles tiek veltītas tam, lai iekļautu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai EDAP kultūrā, inter alia, šajā politikā izstrādājot kvantitatīvo dimensiju integrētajai pieejai dzimumu līdztiesībai (piemēram, ar aptaujām, veidojot kontrolsarakstus, veicot vīriešu un sieviešu uzskaiti EDAP operācijās u. c.); tomēr uzsver, ka jāizstrādā kvalitatīva konceptuāla sistēma, lai saprastu sociālekonomisko kontekstu, kādā EDAP misijas tiek izvietotas (piemēram, konfliktu zonās), kā arī pauž bažas par operāciju un programmu īstenošanu no dzimumu līdztiesības viedokļa; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka pašreiz lielas pūles tiek veltītas tam, lai iekļautu integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai EDAP kultūrā, inter alia, šajā politikā izstrādājot kvantitatīvo dimensiju integrētajai pieejai dzimumu līdztiesībai (piemēram, ar aptaujām, veidojot kontrolsarakstus, veicot vīriešu un sieviešu uzskaiti EDAP operācijās u. c.); tomēr uzsver, ka jāizstrādā kvalitatīva konceptuāla sistēma, lai saprastu sociālekonomisko kontekstu, kādā EDAP misijas tiek izvietotas (piemēram, konfliktu zonās), kā arī pauž bažas par operāciju un programmu īstenošanu no dzimumu līdztiesības viedokļa;

| 26. | atzinīgi vērtē, ka atbilstoši iepriekš minētajiem Padomes 2006. gada novembra secinājumiem gandrīz visās EDAP misijās ir iecelts padomnieks dzimumu līdztiesības jautājumos; tomēr uzsver, ka šo padomnieku darbu var kavēt konkrētas ES politikas trūkums attiecībā uz dzimumu līdztiesību, jo īpaši neinformētība par dzimumu līdztiesības jautājumiem un/vai nevēlēšanās atzīt šīs problēmas nozīmību, kā arī budžeta pozīciju trūkums dzimumu līdztiesības jomā EDAP misiju finansēšanai; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē, ka atbilstoši iepriekš minētajiem Padomes 2006. gada novembra secinājumiem gandrīz visās EDAP misijās ir iecelts padomnieks dzimumu līdztiesības jautājumos; tomēr uzsver, ka šo padomnieku darbu var kavēt konkrētas ES politikas trūkums attiecībā uz dzimumu līdztiesību, jo īpaši neinformētība par dzimumu līdztiesības jautājumiem un/vai nevēlēšanās atzīt šīs problēmas nozīmību, kā arī budžeta pozīciju trūkums dzimumu līdztiesības jomā EDAP misiju finansēšanai;

| 27. | atzinīgi vērtē ierosmes izglītot EDAP misijās norīkoto personālu un vadību dzimumu līdztiesības jautājumos un Komisijas vērā ņemamos centienus apmācīt savu personālu, it īpaši delegācijās; atkārtoti norāda, ka visam personālam visos ES ārpolitikas plānošanas, programmu izstrādes un īstenošanas līmeņos vajadzētu būt pienācīgi apmācītam; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai obligātā apmācība tiktu sniegta visam misiju un delegāciju personālam, tostarp vadībai, un lai personāls saņemtu ieteikumus jautājumos par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē ierosmes izglītot EDAP misijās norīkoto personālu un vadību dzimumu līdztiesības jautājumos un Komisijas vērā ņemamos centienus apmācīt savu personālu, it īpaši delegācijās; atkārtoti norāda, ka visam personālam visos ES ārpolitikas plānošanas, programmu izstrādes un īstenošanas līmeņos vajadzētu būt pienācīgi apmācītam; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai obligātā apmācība tiktu sniegta visam misiju un delegāciju personālam, tostarp vadībai, un lai personāls saņemtu ieteikumus jautājumos par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību;

| 28. | ir pārliecināts, ka EDAP misiju plānošanā jāparedz vietējo sieviešu organizāciju līdzdalība miera uzturēšanas procesā, lai šīs organizācijas varētu sniegt savu īpašo ieguldījumu un būtu iespējams apzināt to, kā konfliktu apstākļi ietekmē sievietes; |
| --- | --- |

28.

ir pārliecināts, ka EDAP misiju plānošanā jāparedz vietējo sieviešu organizāciju līdzdalība miera uzturēšanas procesā, lai šīs organizācijas varētu sniegt savu īpašo ieguldījumu un būtu iespējams apzināt to, kā konfliktu apstākļi ietekmē sievietes;

| 29. | uzsver, ka kvotas šobrīd ir neaizstājams līdzeklis dzimumu līdztiesības nodrošināšanai miera un drošības misijās, lēmumu pieņemšanā valstu un starptautiskajā rekonstrukcijas procesā, kā arī sieviešu klātbūtnes politiskās nozīmes garantēšanai pie sarunu galda; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka kvotas šobrīd ir neaizstājams līdzeklis dzimumu līdztiesības nodrošināšanai miera un drošības misijās, lēmumu pieņemšanā valstu un starptautiskajā rekonstrukcijas procesā, kā arī sieviešu klātbūtnes politiskās nozīmes garantēšanai pie sarunu galda;

| 30. | uzsver ar dzimumu līdztiesību saistītas budžeta plānošanas nozīmi; norāda, ka dzimumu līdztiesība kā tematisks jautājums būtu jāietver nozīmīgākajos ārējās palīdzības instrumentos, būtu jāpiešķir īpašas apropriācijas dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai un jānosaka kritēriji, lai novērtētu, cik lietderīgi tiek izmantoti piešķirtie līdzekļi; |
| --- | --- |

30.

uzsver ar dzimumu līdztiesību saistītas budžeta plānošanas nozīmi; norāda, ka dzimumu līdztiesība kā tematisks jautājums būtu jāietver nozīmīgākajos ārējās palīdzības instrumentos, būtu jāpiešķir īpašas apropriācijas dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanai un jānosaka kritēriji, lai novērtētu, cik lietderīgi tiek izmantoti piešķirtie līdzekļi;

*

* *

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 298 E, 8.12.2006., 287. lpp.

(2)  OV C 314 E, 21.12.2006., 347. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0103.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/37

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaParlamenta jaunā loma un pienākumi saskaņā ar Lisabonas līgumu

P6_TA(2009)0373

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī parakstīto Lisabonas līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ko groza ar Vienoto Eiropas aktu un Māstrihtas, Amsterdamas un Nicas līgumu,

ņemot vērā 2007. gada 12. decembra Pamattiesību hartu,

ņemot vērā 2001. gada 15. decembra Lākenes deklarāciju par Eiropas Savienības nākotni,

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, kas parakstīts Romā 2004. gada 29. oktobrī,

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 7. jūnija rezolūciju par ceļvedi Eiropas Savienības konstitucionālajā procesā (1),

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par starpvaldību konferences (SVK) sasaukšanu: Eiropas Parlamenta viedoklis (ES Līguma 48. pants) (2),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Lisabonas līgumu (3),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetāro lietu komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A6-0145/2009),

Jauna politika

Jauni mērķi un horizontālie noteikumi

| 1. | atzinīgi vērtē saistošo raksturu, ko Lisabonas Līgums piešķir Pamattiesību hartai, kā arī tiesību, brīvību un principu atzīšanu visiem ES pilsoņiem un iedzīvotājiem; uzsver, ka Parlaments apņemas nodrošināt pilnīgu Hartas ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē saistošo raksturu, ko Lisabonas Līgums piešķir Pamattiesību hartai, kā arī tiesību, brīvību un principu atzīšanu visiem ES pilsoņiem un iedzīvotājiem; uzsver, ka Parlaments apņemas nodrošināt pilnīgu Hartas ievērošanu;

| 2. | atzinīgi vērtē pārstāvniecības un līdzdalības demokrātijas nostiprināšanu, kas, cita starpā, rodas no tā sauktās “pilsoņu iniciatīvas” (ES līguma 11. pants, ko groza ar Lisabonas līgumu (“LES”)), tādējādi viens miljons pilsoņu no vairākām dalībvalstīm var aicināt Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē pārstāvniecības un līdzdalības demokrātijas nostiprināšanu, kas, cita starpā, rodas no tā sauktās “pilsoņu iniciatīvas” (ES līguma 11. pants, ko groza ar Lisabonas līgumu (“LES”)), tādējādi viens miljons pilsoņu no vairākām dalībvalstīm var aicināt Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka visā ES politikā būtiska vieta ir ierādīta vides aizsardzībai un ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”), 191. pantā ir noteikta nepieciešamība cīnīties ar klimata pārmaiņām starptautiskā līmenī; uzsver, ka Eiropas Parlamentam arī turpmāk būtu jāmudina Eiropas Savienība uzņemties vadošo lomu politikā, kas saistīta ar cīņu pret klimata pārmaiņām un globālo sasilšanu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka visā ES politikā būtiska vieta ir ierādīta vides aizsardzībai un ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”), 191. pantā ir noteikta nepieciešamība cīnīties ar klimata pārmaiņām starptautiskā līmenī; uzsver, ka Eiropas Parlamentam arī turpmāk būtu jāmudina Eiropas Savienība uzņemties vadošo lomu politikā, kas saistīta ar cīņu pret klimata pārmaiņām un globālo sasilšanu;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Līgums par Eiropas Savienības darbību sasaista brīvības, drošības un tiesiskuma telpu ar pamattiesību aizsardzību un ES un tās dalībvalstu tiesisko kārtību (Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. pants); |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Līgums par Eiropas Savienības darbību sasaista brīvības, drošības un tiesiskuma telpu ar pamattiesību aizsardzību un ES un tās dalībvalstu tiesisko kārtību (Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. pants);

| 5. | īpaši atzīmē mērķi izveidot “sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu” (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkts), līdz ar to saistot mērķi izveidot iekšējo tirgu ar citiem mērķiem; |
| --- | --- |

5.

īpaši atzīmē mērķi izveidot “sociālā tirgus ekonomiku ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu” (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkts), līdz ar to saistot mērķi izveidot iekšējo tirgu ar citiem mērķiem;

| 6. | ar gandarījumu atzīmē, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir iekļauta starp Savienības vērtībām (Līguma par Eiropas Savienību 2. pants) un mērķiem (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

6.

ar gandarījumu atzīmē, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir iekļauta starp Savienības vērtībām (Līguma par Eiropas Savienību 2. pants) un mērķiem (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkts);

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. panta 1. punktā ir noteikts, ka “Savienības un dalībvalstu politika attiecībā uz sadarbību attīstības jomā viena otru papildina un stiprina”, kas atšķiras no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177. panta 1. punkta pašreizējās redakcijas “Kopienas politika attiecībā uz sadarbību attīstības jomā... [papildina] dalībvalstu īstenoto politiku”; uzsver lielāku Parlamenta atbildību pie nosacījuma, ka Savienībai ir plašākas iespējas paust iniciatīvu, veidojot politikas, kam būtu jānodrošina saskaņotāka palīdzība un darba sadale, kā arī efektīvāka palīdzība “nabadzības mazināšanā un ilgākā laika posmā ‐ tās izskaušanā” saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM); |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. panta 1. punktā ir noteikts, ka “Savienības un dalībvalstu politika attiecībā uz sadarbību attīstības jomā viena otru papildina un stiprina”, kas atšķiras no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177. panta 1. punkta pašreizējās redakcijas “Kopienas politika attiecībā uz sadarbību attīstības jomā... [papildina] dalībvalstu īstenoto politiku”; uzsver lielāku Parlamenta atbildību pie nosacījuma, ka Savienībai ir plašākas iespējas paust iniciatīvu, veidojot politikas, kam būtu jānodrošina saskaņotāka palīdzība un darba sadale, kā arī efektīvāka palīdzība “nabadzības mazināšanā un ilgākā laika posmā ‐ tās izskaušanā” saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM);

| 8. | uzskata, ka teritoriālās kohēzijas iekļaušana Eiropas Savienības mērķos (Līguma par Eiropas Savienību 3. pants) papildina ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķi, kā arī juridiskā pamata ieviešana attiecīgajās jomās paplašina Parlamenta kompetenci, izvērtējot galveno politiku teritoriālo ietekmi; ar gandarījumu atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. un 355. pants apstiprina attālāko reģionu īpašo stāvokli; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka teritoriālās kohēzijas iekļaušana Eiropas Savienības mērķos (Līguma par Eiropas Savienību 3. pants) papildina ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķi, kā arī juridiskā pamata ieviešana attiecīgajās jomās paplašina Parlamenta kompetenci, izvērtējot galveno politiku teritoriālo ietekmi; ar gandarījumu atzīmē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. un 355. pants apstiprina attālāko reģionu īpašo stāvokli;

| 9. | atzinīgi vērtē tādu horizontālo noteikumu ieviešanu par augstu nodarbinātības līmeni, sociālo aizsardzību, cīņu pret sociālo atstumtību, augstu izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeni, par diskriminācijas apkarošanu un vides aizsardzību, kuri darbojas kā Eiropas Savienības politikas veidošanas vispārēji principi (Līguma par Eiropas Savienības darbību 9., 10. un 11. pants); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē tādu horizontālo noteikumu ieviešanu par augstu nodarbinātības līmeni, sociālo aizsardzību, cīņu pret sociālo atstumtību, augstu izglītības, apmācības un cilvēku veselības aizsardzības līmeni, par diskriminācijas apkarošanu un vides aizsardzību, kuri darbojas kā Eiropas Savienības politikas veidošanas vispārēji principi (Līguma par Eiropas Savienības darbību 9., 10. un 11. pants);

| 10. | atzinīgi vērtē arī to, ka patērētāju tiesību aizsardzība ir nostiprināta tādā mērā, ka tā ir jāintegrē citās izstrādājamās un īstenojamās Eiropas Savienības politikas jomās un kā transversāls uzdevums pašlaik ieņem daudz ievērojamāku vietu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 12. pantu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē arī to, ka patērētāju tiesību aizsardzība ir nostiprināta tādā mērā, ka tā ir jāintegrē citās izstrādājamās un īstenojamās Eiropas Savienības politikas jomās un kā transversāls uzdevums pašlaik ieņem daudz ievērojamāku vietu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 12. pantu;

| 11. | atzinīgi vērtē Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantā skaidri formulēto noteikumu par solidaritāti, ar kuru saskaņā Padome var lemt par attiecīgiem pasākumiem, ja rodas lielas grūtības atsevišķu produktu piegādē, jo īpaši enerģijas jomā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantā skaidri formulēto noteikumu par solidaritāti, ar kuru saskaņā Padome var lemt par attiecīgiem pasākumiem, ja rodas lielas grūtības atsevišķu produktu piegādē, jo īpaši enerģijas jomā;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. pants atzīst humāno palīdzību par pilntiesīgu Savienības politiku; uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību piektās daļas III sadaļas 1. nodaļā (Sadarbība attīstības jomā) un 3. nodaļā (Humānā palīdzība) ir sniegts skaidrs tiesiskais pamats attīstībai un humānajai palīdzībai, uz kurām attiecas parastā likumdošanas procedūra; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. pants atzīst humāno palīdzību par pilntiesīgu Savienības politiku; uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību piektās daļas III sadaļas 1. nodaļā (Sadarbība attīstības jomā) un 3. nodaļā (Humānā palīdzība) ir sniegts skaidrs tiesiskais pamats attīstībai un humānajai palīdzībai, uz kurām attiecas parastā likumdošanas procedūra;

| 13. | turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Savienības pilnvaru nostiprināšanu civilās aizsardzības jomā, lai nodrošinātu ad hoc palīdzību un palīdzību katastrofu gadījumā cilvēkiem trešās valstīs (Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. pants); |
| --- | --- |

13.

turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Savienības pilnvaru nostiprināšanu civilās aizsardzības jomā, lai nodrošinātu ad hoc palīdzību un palīdzību katastrofu gadījumā cilvēkiem trešās valstīs (Līguma par Eiropas Savienības darbību 214. pants);

Jauns juridiskais pamats

| 14. | uzsver, ka Eiropas Savienības ārējo darbību paplašināšanai saskaņā ar Lisabonas līgumu, ieskaitot jaunu tiesisko pamatu un instrumentus, kas ietekmē jomas, kuras saistītas ar ārpolitiku (ārējās darbības un Kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP)/Eiropas drošības un aizsardzības politiku), ir nepieciešams jauns iestāžu līdzsvars, kas garantētu adekvātu demokrātisku kontroli, ko īstenotu Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Eiropas Savienības ārējo darbību paplašināšanai saskaņā ar Lisabonas līgumu, ieskaitot jaunu tiesisko pamatu un instrumentus, kas ietekmē jomas, kuras saistītas ar ārpolitiku (ārējās darbības un Kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP)/Eiropas drošības un aizsardzības politiku), ir nepieciešams jauns iestāžu līdzsvars, kas garantētu adekvātu demokrātisku kontroli, ko īstenotu Eiropas Parlaments;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka uz enerģijas jautājumiem tagad attieksies atsevišķa XXI sadaļa Līguma par Eiropas Savienības darbību trešajā daļā un darbībām šajā jomā tādēļ būs juridisks pamats (Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pants); tomēr atzīmē, ka parastās likumdošanas procedūras ir jāievēro kā vispārējs noteikums, bet lēmumi par dažādiem enerģijas veidiem paliek dalībvalstu kompetencē, kamēr par fiskāliem pasākumiem šajā jomā joprojām tiek prasīts apspriesties tikai ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka uz enerģijas jautājumiem tagad attieksies atsevišķa XXI sadaļa Līguma par Eiropas Savienības darbību trešajā daļā un darbībām šajā jomā tādēļ būs juridisks pamats (Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pants); tomēr atzīmē, ka parastās likumdošanas procedūras ir jāievēro kā vispārējs noteikums, bet lēmumi par dažādiem enerģijas veidiem paliek dalībvalstu kompetencē, kamēr par fiskāliem pasākumiem šajā jomā joprojām tiek prasīts apspriesties tikai ar Eiropas Parlamentu;

| 16. | atzinīgi vērtē Kopienas kopējās vērtības attiecībā uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kā arī juridisko pamatu, kas ļauj noteikt principus un nosacījumus, pēc kādiem nodrošina pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. pants un protokols Nr. 26 par vispārējas nozīmes pakalpojumiem); |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Kopienas kopējās vērtības attiecībā uz pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kā arī juridisko pamatu, kas ļauj noteikt principus un nosacījumus, pēc kādiem nodrošina pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (Līguma par Eiropas Savienības darbību 14. pants un protokols Nr. 26 par vispārējas nozīmes pakalpojumiem);

| 17. | uzskata, ka Lisabonas līguma ieviestās izmaiņas kopējās tirdzniecības politikas (KTP) jomā Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. un 207. pants) vispārēji sekmē tās demokrātiskās leģitimitātes un efektivitātes uzlabošanu, jo īpaši ieviešot parasto likumdošanas procedūru un prasību, ka panāk piekrišanu par visiem nolīgumiem; atzīmē, ka visi jautājumi, uz kuriem attiecas KTP, ir tikai un vienīgi Eiropas Savienības kompetencē, līdz ar to vairs nebūs jauktu tirdzniecības nolīgumu, ko noslēgusi gan Eiropas Savienība, gan dalībvalstis; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Lisabonas līguma ieviestās izmaiņas kopējās tirdzniecības politikas (KTP) jomā Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. un 207. pants) vispārēji sekmē tās demokrātiskās leģitimitātes un efektivitātes uzlabošanu, jo īpaši ieviešot parasto likumdošanas procedūru un prasību, ka panāk piekrišanu par visiem nolīgumiem; atzīmē, ka visi jautājumi, uz kuriem attiecas KTP, ir tikai un vienīgi Eiropas Savienības kompetencē, līdz ar to vairs nebūs jauktu tirdzniecības nolīgumu, ko noslēgusi gan Eiropas Savienība, gan dalībvalstis;

| 18. | pauž gandarījumu, ka ir iekļauts noteikums par Eiropas kosmosa politiku (Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pants), un atzinīgi vērtē Parlamentam un Padomei doto iespēju veikt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru nepieciešamos pasākumus Eiropas Kosmosa programmas izstrādei; tomēr uzskata, ka vārdi “neparedzot dalībvalstu normatīvo aktu saskaņošanu šajā jomā”, kas norādīti minētajā pantā, var ietvert dažus šķēršļus attiecībā uz kopīgas Eiropas kosmosa politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

18.

pauž gandarījumu, ka ir iekļauts noteikums par Eiropas kosmosa politiku (Līguma par Eiropas Savienības darbību 189. pants), un atzinīgi vērtē Parlamentam un Padomei doto iespēju veikt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru nepieciešamos pasākumus Eiropas Kosmosa programmas izstrādei; tomēr uzskata, ka vārdi “neparedzot dalībvalstu normatīvo aktu saskaņošanu šajā jomā”, kas norādīti minētajā pantā, var ietvert dažus šķēršļus attiecībā uz kopīgas Eiropas kosmosa politikas īstenošanu;

| 19. | norāda, ka Lisabonas līgums ietver jaunu juridisko pamatu, ar ko paredz koplēmuma procedūru attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām (Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pants); |
| --- | --- |

19.

norāda, ka Lisabonas līgums ietver jaunu juridisko pamatu, ar ko paredz koplēmuma procedūru attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām (Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pants);

| 20. | atzinīgi vērtē ES darbības jomas paplašināšanu attiecībā uz jaunatnes politiku, veicinot jaunatnes piedalīšanos Eiropas demokrātiskajā dzīvē (Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pants); |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē ES darbības jomas paplašināšanu attiecībā uz jaunatnes politiku, veicinot jaunatnes piedalīšanos Eiropas demokrātiskajā dzīvē (Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pants);

| 21. | atzinīgi vērtē jauno juridisko pamatu, ko nosaka Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pants, saskaņā ar kuru “veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”, jo šis pants nodrošina pamatu administratīvās procedūras regulējumam; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē jauno juridisko pamatu, ko nosaka Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pants, saskaņā ar kuru “veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”, jo šis pants nodrošina pamatu administratīvās procedūras regulējumam;

| 22. | atzinīgi vērtē juridiskā pamata stiprināšanu to ES pasākumu pieņemšanai, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, kas apdraud Savienības finansiālās intereses (Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pants); uzsver to, ka Lisabonas līgums atceļ EK līguma pašreizējā 280. pantā noteikto ierobežojumu, ka šādi pasākumi “neattiecas uz dalībvalstu krimināllikumu piemērošanu vai tiesu varas administrēšanu dalībvalstīs”; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē juridiskā pamata stiprināšanu to ES pasākumu pieņemšanai, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, kas apdraud Savienības finansiālās intereses (Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pants); uzsver to, ka Lisabonas līgums atceļ EK līguma pašreizējā 280. pantā noteikto ierobežojumu, ka šādi pasākumi “neattiecas uz dalībvalstu krimināllikumu piemērošanu vai tiesu varas administrēšanu dalībvalstīs”;

| 23. | norāda, ka Līguma jaunie noteikumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās ietver juridisku pamatu pasākumiem, ar ko atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību (Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. pants); |
| --- | --- |

23.

norāda, ka Līguma jaunie noteikumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās ietver juridisku pamatu pasākumiem, ar ko atbalsta tiesnešu un tiesu iestāžu darbinieku apmācību (Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. pants);

| 24. | uzsver, ka Lisabonas līgums paredz arī iespējamo Eiropas Prokuratūras iesaistīšanu, lai cīnītos ar noziegumiem, kas skar Savienības finansiālās intereses (Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pants); |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka Lisabonas līgums paredz arī iespējamo Eiropas Prokuratūras iesaistīšanu, lai cīnītos ar noziegumiem, kas skar Savienības finansiālās intereses (Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pants);

| 25. | atzinīgi vērtē faktu, ka ar Lisabonas līgumu ES iekšējos un ārējos mērķos tiek ieviesti saistoši noteikumi bērnu tiesību aizsardzībai (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkta 2. apakšpunkts un 5. punkts); |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē faktu, ka ar Lisabonas līgumu ES iekšējos un ārējos mērķos tiek ieviesti saistoši noteikumi bērnu tiesību aizsardzībai (Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punkta 2. apakšpunkts un 5. punkts);

| 26. | atzinīgi vērtē jaunas tūrisma sadaļas iekļaušanu Lisabonas līgumā (Līguma par Eiropas Savienības darbību 95. pants), kas nosaka, ka Savienībai jāpapildina dalībvalstu darbība; atzinīgi vērtē arī noteikumu, ka parastā likumdošanas procedūra reglamentē to likumdošanas priekšlikumu pieņemšanu, kuri ietilpst šajā sadaļā; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē jaunas tūrisma sadaļas iekļaušanu Lisabonas līgumā (Līguma par Eiropas Savienības darbību 95. pants), kas nosaka, ka Savienībai jāpapildina dalībvalstu darbība; atzinīgi vērtē arī noteikumu, ka parastā likumdošanas procedūra reglamentē to likumdošanas priekšlikumu pieņemšanu, kuri ietilpst šajā sadaļā;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu sports ir iekļauts starp jomām, kam ir noteikts juridiskais pamats (Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pants); jo īpaši uzsver, ka Savienība beidzot var veikt pasākumus sporta attīstībai un sporta Eiropas dimensijai un pienācīgi ievērot sporta savdabību, piemērojot citas Eiropas politikas jomas; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu sports ir iekļauts starp jomām, kam ir noteikts juridiskais pamats (Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pants); jo īpaši uzsver, ka Savienība beidzot var veikt pasākumus sporta attīstībai un sporta Eiropas dimensijai un pienācīgi ievērot sporta savdabību, piemērojot citas Eiropas politikas jomas;

Jaunas Parlamenta pilnvaras

Jaunas koplēmuma pilnvaras

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums stiprina Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti, paplašinot Parlamenta koplēmuma pilnvaras; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums stiprina Eiropas Savienības demokrātisko leģitimitāti, paplašinot Parlamenta koplēmuma pilnvaras;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir pilnībā iekļauta brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (no 67. līdz 89. pantam), formāli pabeidzot trešo pīlāru; atzinīgi vērtē faktu, ka parastā likumdošanas procedūra attiecas uz daudziem lēmumiem civiltiesību, patvēruma, imigrācijas un vīzu politikas jomā, kā arī tieslietu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietu jomā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir pilnībā iekļauta brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (no 67. līdz 89. pantam), formāli pabeidzot trešo pīlāru; atzinīgi vērtē faktu, ka parastā likumdošanas procedūra attiecas uz daudziem lēmumiem civiltiesību, patvēruma, imigrācijas un vīzu politikas jomā, kā arī tieslietu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietu jomā;

| 30. | uzskata, ka parastās likumdošanas procedūras ieviešana Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jomā uzlabo Eiropas Savienības demokrātisko pārskatatbildību, jo Eiropas Parlaments piedalās likumdošanā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padome; uzsver, ka koplēmumu piemēro tiesību aktiem lauksamniecības jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un ka šis gadījums jo īpaši attiecas uz četriem galvenajiem horizontālajiem tiesību aktiem lauksaimniecības jomā (regula par vienotu kopīgā tirgus organizāciju, regula par tiešajiem maksājumiem, regula par lauku attīstību un regula par kopējo lauksaimniecības politiku); turklāt norāda, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts attiecas arī uz tiesību aktiem par kvalitāti, bioloģisko lauksaimniecību un veicināšanu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka parastās likumdošanas procedūras ieviešana Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) jomā uzlabo Eiropas Savienības demokrātisko pārskatatbildību, jo Eiropas Parlaments piedalās likumdošanā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padome; uzsver, ka koplēmumu piemēro tiesību aktiem lauksamniecības jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un ka šis gadījums jo īpaši attiecas uz četriem galvenajiem horizontālajiem tiesību aktiem lauksaimniecības jomā (regula par vienotu kopīgā tirgus organizāciju, regula par tiešajiem maksājumiem, regula par lauku attīstību un regula par kopējo lauksaimniecības politiku); turklāt norāda, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts attiecas arī uz tiesību aktiem par kvalitāti, bioloģisko lauksaimniecību un veicināšanu;

| 31. | uzsver, ka visas Padomes pilnvaras paredzēt pasākumus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punktam saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ir pakļautas tāda tiesību akta iepriekšējai apstiprināšanai atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktam, kurā izklāstīti noteikumi un ierobežojumi, kas saistīti ar Padomei piešķirtajām pilnvarām; uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts neparedz juridisku pamatu vai jebkādas autonomas tiesības, kas ļautu pieņemt vai grozīt kādu pašlaik spēkā esošu Padomes tiesību aktu KLP jomā; aicina Padomi atturēties no jebkādu Līguma par Eiropas Savienības 43. panta 3. punktā minēto pasākumu pieņemšanas bez iepriekšējas apspriešanās ar Parlamentu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka visas Padomes pilnvaras paredzēt pasākumus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punktam saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ir pakļautas tāda tiesību akta iepriekšējai apstiprināšanai atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktam, kurā izklāstīti noteikumi un ierobežojumi, kas saistīti ar Padomei piešķirtajām pilnvarām; uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts neparedz juridisku pamatu vai jebkādas autonomas tiesības, kas ļautu pieņemt vai grozīt kādu pašlaik spēkā esošu Padomes tiesību aktu KLP jomā; aicina Padomi atturēties no jebkādu Līguma par Eiropas Savienības 43. panta 3. punktā minēto pasākumu pieņemšanas bez iepriekšējas apspriešanās ar Parlamentu;

| 32. | konstatē, ka Lisabonas līgums ievieš tālejošas izmaiņas lēmumu pieņemšanas sistēmā kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) un arī palielina tās demokrātisko atbildību; atzinīgi vērtē faktu, ka saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru Parlaments un Padome izstrādā noteikumus, kas nepieciešami KZP mērķu sasniegšanai (Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts); šajā sakarībā uzskata, ka parastā likumdošanas procedūra ir jāattiecina uz jebkuru citu jomu, izņemot nozvejas iespēju noteikšanu un kvotu sadalījumu, kas formāli iekļauts ikgadējos noteikumos, piemēram, uz tām jomām, kas saistītas ar tehniskiem pasākumiem vai zvejas intensitāti, vai reģionālo zivsaimniecības organizāciju (RZO) pieņemto nolīgumu iekļaušanu, kurām ir savs juridiskais pamats; |
| --- | --- |

32.

konstatē, ka Lisabonas līgums ievieš tālejošas izmaiņas lēmumu pieņemšanas sistēmā kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) un arī palielina tās demokrātisko atbildību; atzinīgi vērtē faktu, ka saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru Parlaments un Padome izstrādā noteikumus, kas nepieciešami KZP mērķu sasniegšanai (Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts); šajā sakarībā uzskata, ka parastā likumdošanas procedūra ir jāattiecina uz jebkuru citu jomu, izņemot nozvejas iespēju noteikšanu un kvotu sadalījumu, kas formāli iekļauts ikgadējos noteikumos, piemēram, uz tām jomām, kas saistītas ar tehniskiem pasākumiem vai zvejas intensitāti, vai reģionālo zivsaimniecības organizāciju (RZO) pieņemto nolīgumu iekļaušanu, kurām ir savs juridiskais pamats;

| 33. | atzinīgi vērtē parastās likumdošanas procedūras ieviešanu, lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus daudzpusējās uzraudzības procedūrai (Līguma par Eiropas Savienības darbību 121. panta 6. punkts); tas varētu pastiprināt ekonomisko koordināciju; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē parastās likumdošanas procedūras ieviešanu, lai pieņemtu sīki izstrādātus noteikumus daudzpusējās uzraudzības procedūrai (Līguma par Eiropas Savienības darbību 121. panta 6. punkts); tas varētu pastiprināt ekonomisko koordināciju;

| 34. | uzskata, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) atzīšana par Eiropas Savienības iestādi nostiprina tās atbildību atskaitīties par monetāro politiku; atzinīgi vērtē to, ka vairāki noteikumi Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) un ECB statūtos var tikt grozīti pēc konsultēšanās ar Parlamentu saskaņā ar šo statūtu 40. panta 2. punktu; apstiprina, ka tas neietekmē ECB neatkarību monetārās politikas jomā vai Līgumā noteiktās prioritātes; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka Eiropas Centrālās bankas (ECB) atzīšana par Eiropas Savienības iestādi nostiprina tās atbildību atskaitīties par monetāro politiku; atzinīgi vērtē to, ka vairāki noteikumi Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) un ECB statūtos var tikt grozīti pēc konsultēšanās ar Parlamentu saskaņā ar šo statūtu 40. panta 2. punktu; apstiprina, ka tas neietekmē ECB neatkarību monetārās politikas jomā vai Līgumā noteiktās prioritātes;

| 35. | uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. pants ir uzlabojums, jo parastā likumdošanas procedūra attiecas uz daudzgadu pamatprogrammu un ar to saistīto Eiropas Pētniecības telpas īstenošanu; tomēr atzīmē, ka šajā pantā minētās īpašās programmas tiek pieņemtas ar īpašu likumdošanas procedūru, kas paredz tikai vienu apspriešanos ar Eiropas Parlamentu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. pants ir uzlabojums, jo parastā likumdošanas procedūra attiecas uz daudzgadu pamatprogrammu un ar to saistīto Eiropas Pētniecības telpas īstenošanu; tomēr atzīmē, ka šajā pantā minētās īpašās programmas tiek pieņemtas ar īpašu likumdošanas procedūru, kas paredz tikai vienu apspriešanos ar Eiropas Parlamentu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. panta 4. punkts);

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz struktūrfondu īstenošanu Lisabonas līgums nosaka Eiropas Parlamentam tādus pašus nosacījumus kā Padomei, aizstājot pašreizējo pozitīva atzinuma procedūru ar parasto likumdošanas procedūru; uzskata, ka tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz struktūrfondiem laika posmā pēc 2013. gada, jo tas veicina pārredzamību un palielina šo fondu pārskatatbildību pilsoņu priekšā; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz struktūrfondu īstenošanu Lisabonas līgums nosaka Eiropas Parlamentam tādus pašus nosacījumus kā Padomei, aizstājot pašreizējo pozitīva atzinuma procedūru ar parasto likumdošanas procedūru; uzskata, ka tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz struktūrfondiem laika posmā pēc 2013. gada, jo tas veicina pārredzamību un palielina šo fondu pārskatatbildību pilsoņu priekšā;

| 37. | atzīmē, ka uz tiesību aktiem, kas aizliedz diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, attiecas īpaša likumdošanas procedūra un tiem ir vajadzīga Parlamenta piekrišana (Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pants); |
| --- | --- |

37.

atzīmē, ka uz tiesību aktiem, kas aizliedz diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, attiecas īpaša likumdošanas procedūra un tiem ir vajadzīga Parlamenta piekrišana (Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pants);

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka parastajā likumdošanas procedūrā ir iekļauti pasākumi, kas paredz apkarot cilvēku tirdzniecību, jo īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecību, un seksuālu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 79. panta 2. punkts 83. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē to, ka parastajā likumdošanas procedūrā ir iekļauti pasākumi, kas paredz apkarot cilvēku tirdzniecību, jo īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecību, un seksuālu izmantošanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 79. panta 2. punkts 83. panta 1. punkts);

| 39. | atzinīgi vērtē to lēmumu paplašināšanu uz izglītības jomu, ieskaitot sportu, kurus pieņem ar kvalificētu vairākumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to lēmumu paplašināšanu uz izglītības jomu, ieskaitot sportu, kurus pieņem ar kvalificētu vairākumu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts);

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka koplēmuma procedūra turpmāk tiks piemērota Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem (Līguma par Eiropas Savienības darbību 336. pants), tādējādi ļaujot Parlamentam piedalīties šo regulu pielāgošanā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka koplēmuma procedūra turpmāk tiks piemērota Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem (Līguma par Eiropas Savienības darbību 336. pants), tādējādi ļaujot Parlamentam piedalīties šo regulu pielāgošanā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei;

Jaunas budžeta pilnvaras

| 41. | atzīmē, ka Lisabonas līgums radikāli izmaina Savienības finanšu jomu, jo īpaši attiecībā uz attiecībām starp iestādēm un lēmumu pieņemšanas procedūrām; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka Lisabonas līgums radikāli izmaina Savienības finanšu jomu, jo īpaši attiecībā uz attiecībām starp iestādēm un lēmumu pieņemšanas procedūrām;

| 42. | norāda, ka Padomei un Parlamentam, ņemot vērā resursu ierobežojumus, ir jāvienojas par izdevumu plānošanu, kas ir juridiski saistoša (Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pants); atzinīgi vērtē to, ka budžets ir kopīgi jāpieņem Parlamentam un Padomei atbilstoši daudzgadu finanšu shēmai; atzinīgi vērtē atšķirību likvidēšanu starp obligātiem un neobligātiem izdevumiem (Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pants); atzinīgi vērtē faktu, ka finanšu regulas pieņemšanai piemēro parasto likumdošanas procedūru (Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pants); |
| --- | --- |

42.

norāda, ka Padomei un Parlamentam, ņemot vērā resursu ierobežojumus, ir jāvienojas par izdevumu plānošanu, kas ir juridiski saistoša (Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pants); atzinīgi vērtē to, ka budžets ir kopīgi jāpieņem Parlamentam un Padomei atbilstoši daudzgadu finanšu shēmai; atzinīgi vērtē atšķirību likvidēšanu starp obligātiem un neobligātiem izdevumiem (Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pants); atzinīgi vērtē faktu, ka finanšu regulas pieņemšanai piemēro parasto likumdošanas procedūru (Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pants);

| 43. | atsaucas uz Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (4); |
| --- | --- |

43.

atsaucas uz Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (4);

Jauna piekrišanas procedūra

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka vienkāršotai pārskatīšanas procedūrai attiecībā uz balsošanu ar kvalificētu balsu vairākumu un parastās likumdošanas procedūras ieviešanu kādā jomā saskaņā Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļu ir nepieciešama Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē to, ka vienkāršotai pārskatīšanas procedūrai attiecībā uz balsošanu ar kvalificētu balsu vairākumu un parastās likumdošanas procedūras ieviešanu kādā jomā saskaņā Līguma par Eiropas Savienību vai Līguma par Eiropas Savienības darbību V sadaļu ir nepieciešama Parlamenta piekrišana;

| 45. | pieņem zināšanai “izstāšanās punkta” ieviešanu dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 50. pants); uzsver, ka līgumu, ar ko nosaka dalībvalsts izstāšanās kārtību no Savienības, nevar noslēgt, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu; |
| --- | --- |

45.

pieņem zināšanai “izstāšanās punkta” ieviešanu dalībvalstīm (Līguma par Eiropas Savienību 50. pants); uzsver, ka līgumu, ar ko nosaka dalībvalsts izstāšanās kārtību no Savienības, nevar noslēgt, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu;

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta piekrišana ir nepieciešama daudziem starptautiskiem nolīgumiem, ko paraksta Savienība; uzsver nodomu nepieciešamības gadījumā prasīt Padomei neuzsākt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kamēr Parlaments nav izteicis savu viedokli, un ļaut Parlamentam, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, jebkurā sarunu fāzē pieņemt ieteikumus, kas ir jāņem vērā pirms sarunu beigām; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta piekrišana ir nepieciešama daudziem starptautiskiem nolīgumiem, ko paraksta Savienība; uzsver nodomu nepieciešamības gadījumā prasīt Padomei neuzsākt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kamēr Parlaments nav izteicis savu viedokli, un ļaut Parlamentam, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, jebkurā sarunu fāzē pieņemt ieteikumus, kas ir jāņem vērā pirms sarunu beigām;

| 47. | prasa, lai jebkuram turpmākam “jauktam” nolīgumam, kurā apvienoti ar KĀDP saistīti un ar KĀDP nesaistīti elementi, parasti būtu vienots tiesisks pamats, kuram vajadzētu būt tieši saistītam ar nolīguma galveno priekšmetu; norāda, ka Parlamentam ir tiesības tikt uzklausītam, izņemot gadījumus, kad nolīgums ekskluzīvi attiecas uz KĀDP; |
| --- | --- |

47.

prasa, lai jebkuram turpmākam “jauktam” nolīgumam, kurā apvienoti ar KĀDP saistīti un ar KĀDP nesaistīti elementi, parasti būtu vienots tiesisks pamats, kuram vajadzētu būt tieši saistītam ar nolīguma galveno priekšmetu; norāda, ka Parlamentam ir tiesības tikt uzklausītam, izņemot gadījumus, kad nolīgums ekskluzīvi attiecas uz KĀDP;

Jaunas kontroles pilnvaras

| 48. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments ievēl Komisijas priekšsēdētāju pēc Eiropadomes priekšlikuma, ņemot vērā vēlēšanas Eiropas Parlamentā; atsaucas uz Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (5); |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments ievēl Komisijas priekšsēdētāju pēc Eiropadomes priekšlikuma, ņemot vērā vēlēšanas Eiropas Parlamentā; atsaucas uz Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (5);

| 49. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments apstiprinās Komisijas priekšsēdētāja vietnieku/Savienības augsto pārstāvi ārlietu un drošības politikas jautājumos līdz ar citiem Komisijas kā iestādes locekļiem ar balsojumu, kā arī apstiprinās balsojumu par nopēluma izteikšanu un tādējādi panākot, ka viņi būs atbildīgi Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments apstiprinās Komisijas priekšsēdētāja vietnieku/Savienības augsto pārstāvi ārlietu un drošības politikas jautājumos līdz ar citiem Komisijas kā iestādes locekļiem ar balsojumu, kā arī apstiprinās balsojumu par nopēluma izteikšanu un tādējādi panākot, ka viņi būs atbildīgi Eiropas Parlamentam;

| 50. | atzinīgi vērtē Eiropas Kopienu Tiesas un tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu jauno iecelšanas procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā, ar kuru saskaņā pirms attiecīgajiem dalībvalstu lēmumiem ir jābūt atzinumam par kandidātu spēju veikt savus pienākumus; šo atzinumu sniedz komisija, kas sastāv no septiņiem ekspertiem, no kuriem vienu izvirza Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Eiropas Kopienu Tiesas un tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu jauno iecelšanas procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantā, ar kuru saskaņā pirms attiecīgajiem dalībvalstu lēmumiem ir jābūt atzinumam par kandidātu spēju veikt savus pienākumus; šo atzinumu sniedz komisija, kas sastāv no septiņiem ekspertiem, no kuriem vienu izvirza Eiropas Parlaments;

| 51. | uzsver pārredzamības un demokrātiskas kontroles nepieciešamību attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 27. panta 3. punktu un atsaucas uz savām tiesībām sniegt konsultācijas par šā dienesta izveidi; uzskata, ka EĀDD vajadzētu būt administratīvi saistītai ar Komisiju; |
| --- | --- |

51.

uzsver pārredzamības un demokrātiskas kontroles nepieciešamību attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 27. panta 3. punktu un atsaucas uz savām tiesībām sniegt konsultācijas par šā dienesta izveidi; uzskata, ka EĀDD vajadzētu būt administratīvi saistītai ar Komisiju;

| 52. | sagaida paskaidrojumus attiecībā uz kritērijiem ES īpašo pārstāvju iecelšanai un novērtēšanai, ieskaitot viņu pienākumu noteikšanu un mērķi, viņu pilnvaru ilgumu, koordinēšanu un komplementaritāti ar Savienības turpmākajām delegācijām; |
| --- | --- |

52.

sagaida paskaidrojumus attiecībā uz kritērijiem ES īpašo pārstāvju iecelšanai un novērtēšanai, ieskaitot viņu pienākumu noteikšanu un mērķi, viņu pilnvaru ilgumu, koordinēšanu un komplementaritāti ar Savienības turpmākajām delegācijām;

| 53. | uzsver pārredzamības un demokrātiskas kontroles nepieciešamību attiecībā uz Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA) un tās darbību, jo īpaši nodrošinot regulāru informācijas apmaiņu starp EAA galveno izpildpersonu un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju; |
| --- | --- |

53.

uzsver pārredzamības un demokrātiskas kontroles nepieciešamību attiecībā uz Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA) un tās darbību, jo īpaši nodrošinot regulāru informācijas apmaiņu starp EAA galveno izpildpersonu un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju;

| 54. | atzinīgi vērtē Parlamenta jauno konsultatīvo lomu saskaņā ar ECBS un ECB Statūtu 40. panta 2. punktu attiecībā uz ECB padomes sastāva izmaiņām; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Parlamenta jauno konsultatīvo lomu saskaņā ar ECBS un ECB Statūtu 40. panta 2. punktu attiecībā uz ECB padomes sastāva izmaiņām;

| 55. | atzinīgi vērtē to, ka uz aģentūrām, jo īpaši Eiropolu un Eurojust, attieksies lielāka parlamentārā kontrole (Līguma par Eiropas Savienības darbību 85. un 88. pants); tāpēc uzskata, ka konsultāciju procedūras saglabāšana kopuzņēmumu izveidošanai pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā (Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants) pēc būtības var neatbilst Eiropas Savienības tiesību aktiem par aģentūru izveidi; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē to, ka uz aģentūrām, jo īpaši Eiropolu un Eurojust, attieksies lielāka parlamentārā kontrole (Līguma par Eiropas Savienības darbību 85. un 88. pants); tāpēc uzskata, ka konsultāciju procedūras saglabāšana kopuzņēmumu izveidošanai pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā (Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pants) pēc būtības var neatbilst Eiropas Savienības tiesību aktiem par aģentūru izveidi;

Jaunas tiesības saņemt informāciju

| 56. | aicina Eiropadomes priekšsēdētāju raudzīties, lai Parlaments būtu pilnībā informēts par sagatavošanos Eiropadomes sanāksmēm, un sniegt ziņojumu par sanāksmju rezultātiem, ja iespējams, divu darbdienu laikā (vajadzības gadījumā īpašā Parlamenta sēdē); |
| --- | --- |

56.

aicina Eiropadomes priekšsēdētāju raudzīties, lai Parlaments būtu pilnībā informēts par sagatavošanos Eiropadomes sanāksmēm, un sniegt ziņojumu par sanāksmju rezultātiem, ja iespējams, divu darbdienu laikā (vajadzības gadījumā īpašā Parlamenta sēdē);

| 57. | aicina rotējošās Padomes prezidentūras priekšsēdētāju informēt Parlamentu par prezidentūras programmām un panāktajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

57.

aicina rotējošās Padomes prezidentūras priekšsēdētāju informēt Parlamentu par prezidentūras programmām un panāktajiem rezultātiem;

| 58. | aicina nākamo Komisijas priekšsēdētāja vietnieku/Eiropas Savienības augsto pārstāvi ārpolitikas un drošības politikas jautājumos vienoties ar Parlamentu par piemērotām metodēm, lai Parlaments būtu pilnībā informēts un uzklausīts par Savienības ārējām darbībām, attiecīgi iesaistot visas Parlamenta komitejas, kas atbildīgas par jomām, kurās darbojas augstais pārstāvis; |
| --- | --- |

58.

aicina nākamo Komisijas priekšsēdētāja vietnieku/Eiropas Savienības augsto pārstāvi ārpolitikas un drošības politikas jautājumos vienoties ar Parlamentu par piemērotām metodēm, lai Parlaments būtu pilnībā informēts un uzklausīts par Savienības ārējām darbībām, attiecīgi iesaistot visas Parlamenta komitejas, kas atbildīgas par jomām, kurās darbojas augstais pārstāvis;

| 59. | uzsver, ka attiecībā uz sarunām un starptautisku nolīgumu noslēgšanu Komisijai ir juridiskas saistības informēt Parlamentu par sarunu gaitu līdzvērtīgi, kā to veic īpaša komiteja, kuru Padome ir iecēlusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu; aicina sniegt šo informāciju tādā pašā apmērā un tajā pašā laikā, kā tā jāsniedz attiecīgajai Padomes komitejai saskaņā ar šo pantu; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka attiecībā uz sarunām un starptautisku nolīgumu noslēgšanu Komisijai ir juridiskas saistības informēt Parlamentu par sarunu gaitu līdzvērtīgi, kā to veic īpaša komiteja, kuru Padome ir iecēlusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu; aicina sniegt šo informāciju tādā pašā apmērā un tajā pašā laikā, kā tā jāsniedz attiecīgajai Padomes komitejai saskaņā ar šo pantu;

Jaunas iniciatīvas tiesības

| 60. | atzinīgi vērtē Parlamenta jauno lomu, ierosinot Līgumu grozījumus; šīs tiesības tiks izmantotas un jaunas idejas par Eiropas nākotni tiks ierosinātas, kad tas būs nepieciešams jaunu uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Parlamenta jauno lomu, ierosinot Līgumu grozījumus; šīs tiesības tiks izmantotas un jaunas idejas par Eiropas nākotni tiks ierosinātas, kad tas būs nepieciešams jaunu uzdevumu veikšanai;

| 61. | atzinīgi vērtē to, ka Parlamentam ir iniciatīvas tiesības attiecībā uz priekšlikumiem par tā sastāvu, ievērojot Līgumos noteiktos principus (Līguma par Eiropas Savienību 14. pants); |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē to, ka Parlamentam ir iniciatīvas tiesības attiecībā uz priekšlikumiem par tā sastāvu, ievērojot Līgumos noteiktos principus (Līguma par Eiropas Savienību 14. pants);

| 62. | atzīmē, ka Lisabonas līgums ievieš īpašu likumdošanas procedūru, lai pieņemtu noteikumus, ar kuriem nosaka izmeklēšanas pagaidu komiteju darbības nosacījumus un pilnvaras (Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pants); |
| --- | --- |

62.

atzīmē, ka Lisabonas līgums ievieš īpašu likumdošanas procedūru, lai pieņemtu noteikumus, ar kuriem nosaka izmeklēšanas pagaidu komiteju darbības nosacījumus un pilnvaras (Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pants);

Jaunas procedūras

Kontrole, ko veic valstu parlamenti

| 63. | atzinīgi vērtē valstu parlamentiem piešķirtās tiesības attiecībā uz subsidiaritātes principa piemērošanas iepriekšēju kontroli visos Savienības tiesību aktos; uzskata, ka valstu parlamentu veiktās Eiropas politiku kontroles pastiprināšana palielinās arī sabiedrības informētību par Savienības darbību; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē valstu parlamentiem piešķirtās tiesības attiecībā uz subsidiaritātes principa piemērošanas iepriekšēju kontroli visos Savienības tiesību aktos; uzskata, ka valstu parlamentu veiktās Eiropas politiku kontroles pastiprināšana palielinās arī sabiedrības informētību par Savienības darbību;

| 64. | uzsver, ka valstu parlamentu jaunās prerogatīvas ir pilnībā jāievēro no brīža, kad stājas spēkā Lisabonas līgums; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka valstu parlamentu jaunās prerogatīvas ir pilnībā jāievēro no brīža, kad stājas spēkā Lisabonas līgums;

| 65. | atzinīgi vērtē vietējo un reģionālo iestāžu apņemšanos attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanu; atzīmē Reģionu komitejas tiesības iesniegt prasību Eiropas Kopienu tiesā, ja tā uzskata, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips (2. protokola 8. panta otrā daļa); |
| --- | --- |

65.

atzinīgi vērtē vietējo un reģionālo iestāžu apņemšanos attiecībā uz subsidiaritātes principa ievērošanu; atzīmē Reģionu komitejas tiesības iesniegt prasību Eiropas Kopienu tiesā, ja tā uzskata, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips (2. protokola 8. panta otrā daļa);

Deleģētie tiesību akti

| 66. | atzinīgi vērtē uzlabojumus, kādi izriet no jaunajiem noteikumiem par tiesību aktiem un tiesību normu hierarhiju, jo īpaši deleģētā tiesību akta ieviešanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants), kas ļauj deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus nenormatīvus aktus vai grozīt dažus nebūtiskus normatīvu aktu elementus; norāda, ka Parlamentam un Padomei tiesību aktā skaidri jānorāda jebkuras šādas deleģēšanas mērķi, saturs, darbības joma un ilgums; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē uzlabojumus, kādi izriet no jaunajiem noteikumiem par tiesību aktiem un tiesību normu hierarhiju, jo īpaši deleģētā tiesību akta ieviešanu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants), kas ļauj deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus nenormatīvus aktus vai grozīt dažus nebūtiskus normatīvu aktu elementus; norāda, ka Parlamentam un Padomei tiesību aktā skaidri jānorāda jebkuras šādas deleģēšanas mērķi, saturs, darbības joma un ilgums;

| 67. | jo īpaši atzinīgi vērtē Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punkta noteikumus, ar kuriem saskaņā Parlaments (un arī Padome) ir tiesīgs gan atsaukt pilnvaru deleģēšanu, gan arī iebilst pret atsevišķiem deleģētiem aktiem; |
| --- | --- |

67.

jo īpaši atzinīgi vērtē Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 2. punkta noteikumus, ar kuriem saskaņā Parlaments (un arī Padome) ir tiesīgs gan atsaukt pilnvaru deleģēšanu, gan arī iebilst pret atsevišķiem deleģētiem aktiem;

| 68. | atzīmē, ka Līgums par Eiropas Savienības darbību nedod juridisku pamatu deleģēto tiesību aktu ietvara pasākumam, bet piedāvā iestādēm vienoties par šādu deleģēšanu standartformulu, ko Komisija varētu pati regulāri iekļaut likumdošanas priekšlikumos; uzsver, ka tas aizsargātu likumdevējas iestādes brīvību; |
| --- | --- |

68.

atzīmē, ka Līgums par Eiropas Savienības darbību nedod juridisku pamatu deleģēto tiesību aktu ietvara pasākumam, bet piedāvā iestādēm vienoties par šādu deleģēšanu standartformulu, ko Komisija varētu pati regulāri iekļaut likumdošanas priekšlikumos; uzsver, ka tas aizsargātu likumdevējas iestādes brīvību;

| 69. | aicina Komisiju precizēt, kā tā domā interpretēt 39. deklarāciju Nobeiguma aktā Starpvaldību konferencei, kura pieņēma Lisabonas līgumu, attiecībā uz ekspertu konsultāciju finanšu pakalpojumu jomā un kā tā domā šo interpretāciju piemērot, atmetot noteikumus par deleģētajiem tiesību aktiem Līgumā par Eiropas Savienības darbību; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju precizēt, kā tā domā interpretēt 39. deklarāciju Nobeiguma aktā Starpvaldību konferencei, kura pieņēma Lisabonas līgumu, attiecībā uz ekspertu konsultāciju finanšu pakalpojumu jomā un kā tā domā šo interpretāciju piemērot, atmetot noteikumus par deleģētajiem tiesību aktiem Līgumā par Eiropas Savienības darbību;

Īstenošanas akti

| 70. | atzīmē, ka Lisabonas līgums atceļ pašreizējo EK līguma 202. pantu un ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu ievieš jaunu “īstenošanas aktu” procedūru, kas paredz iespēju uzticēt Komisijai īstenošanas pilnvaras gadījumos, kad nepieciešami “vienādi nosacījumi juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai”; |
| --- | --- |

70.

atzīmē, ka Lisabonas līgums atceļ pašreizējo EK līguma 202. pantu un ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu ievieš jaunu “īstenošanas aktu” procedūru, kas paredz iespēju uzticēt Komisijai īstenošanas pilnvaras gadījumos, kad nepieciešami “vienādi nosacījumi juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai”;

| 71. | konstatē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, iepriekš paredz normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu; |
| --- | --- |

71.

konstatē, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, iepriekš paredz normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu;

| 72. | atzīmē, ka Lisabonas līgums vairs nav pamats pašreizējai komitoloģijas procedūrai un iesniegtie tiesību aktu priekšlikumi, kas nav pieņemti pirms līguma stāšanās spēkā, ir jāgroza atbilstoši prasībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantā; |
| --- | --- |

72.

atzīmē, ka Lisabonas līgums vairs nav pamats pašreizējai komitoloģijas procedūrai un iesniegtie tiesību aktu priekšlikumi, kas nav pieņemti pirms līguma stāšanās spēkā, ir jāgroza atbilstoši prasībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantā;

| 73. | uzskata, ka sākuma periodā varētu vienoties ar Padomi par pagaidu risinājumu, lai iespējams tiesiskā regulējuma trūkums neradītu šķēršļus un lai likumdevēja iestāde pēc Komisijas priekšlikumu izskatīšanas varētu pieņemt jauno regulu; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka sākuma periodā varētu vienoties ar Padomi par pagaidu risinājumu, lai iespējams tiesiskā regulējuma trūkums neradītu šķēršļus un lai likumdevēja iestāde pēc Komisijas priekšlikumu izskatīšanas varētu pieņemt jauno regulu;

Pārejas perioda prioritātes

| 74. | aicina Komisiju nosūtīt citiem tiesību aktu pieņēmējiem visus iesniegtos priekšlikumus, kuriem piemēro jaunos juridiskos pamatus un izmaiņas likumdošanas procedūrās; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju nosūtīt citiem tiesību aktu pieņēmējiem visus iesniegtos priekšlikumus, kuriem piemēro jaunos juridiskos pamatus un izmaiņas likumdošanas procedūrās;

| 75. | norāda, ka Parlaments lemj par savu nostādni attiecībā uz atzinumiem, kas jau pieņemti konsultāciju procedūrās par jautājumiem, uz kuriem tagad attiecas parastā likumdošanas procedūra, vai nu apstiprinot iepriekšējo nostādni, vai paužot jaunu nostādni; uzsver, ka par atzinumu apstiprināšanu kā Parlamenta nostādni pirmajā lasījumā Parlaments var balsot tikai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

75.

norāda, ka Parlaments lemj par savu nostādni attiecībā uz atzinumiem, kas jau pieņemti konsultāciju procedūrās par jautājumiem, uz kuriem tagad attiecas parastā likumdošanas procedūra, vai nu apstiprinot iepriekšējo nostādni, vai paužot jaunu nostādni; uzsver, ka par atzinumu apstiprināšanu kā Parlamenta nostādni pirmajā lasījumā Parlaments var balsot tikai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| 76. | uzstāj, ka ir jānoslēdz iestāžu nolīgums, kas nepieļauj pieņemt iesniegtos “trešā pīlāra” likumdošanas priekšlikumus ar pamattiesību dimensiju, kamēr nav stājies spēkā Lisabonas līgums, lai būtu iespējama pilna tiesu iestāžu kontrole attiecībā uz šādiem jautājumiem, kamēr pasākumus, kas neietekmē vai tikai ierobežoti ietekmē pamattiesības, var pieņemt pirms līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

76.

uzstāj, ka ir jānoslēdz iestāžu nolīgums, kas nepieļauj pieņemt iesniegtos “trešā pīlāra” likumdošanas priekšlikumus ar pamattiesību dimensiju, kamēr nav stājies spēkā Lisabonas līgums, lai būtu iespējama pilna tiesu iestāžu kontrole attiecībā uz šādiem jautājumiem, kamēr pasākumus, kas neietekmē vai tikai ierobežoti ietekmē pamattiesības, var pieņemt pirms līguma stāšanās spēkā;

Priekšlikumi

| 77. | aicina citas iestādes sākt sarunas par iestāžu nolīgumu attiecībā uz:






  a) | galvenajiem mērķiem, kas Eiropas Savienībai jāsasniedz pēc 2009. gada, piemēram, pamatlīguma formā starp trīs politiskām iestādēm par darba programmu Parlamenta un Komisijas pilnvaru laikam, kas sākas 2009. gadā; |
| --- | --- | --- |

77.

aicina citas iestādes sākt sarunas par iestāžu nolīgumu attiecībā uz:

a)

galvenajiem mērķiem, kas Eiropas Savienībai jāsasniedz pēc 2009. gada, piemēram, pamatlīguma formā starp trīs politiskām iestādēm par darba programmu Parlamenta un Komisijas pilnvaru laikam, kas sākas 2009. gadā;

| b) | veicamo pasākumu īstenošanu, lai jaunais Līgums dotu labumu iestādēm un Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

b)

veicamo pasākumu īstenošanu, lai jaunais Līgums dotu labumu iestādēm un Savienības pilsoņiem;

| 78. | prasa atjaunināt iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Padomi, nosakot to darba attiecības saistībā ar ārpolitiku un ieskaitot apmaiņu ar konfidenciālu informāciju, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 14. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 295. pantu; |
| --- | --- |

78.

prasa atjaunināt iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un Padomi, nosakot to darba attiecības saistībā ar ārpolitiku un ieskaitot apmaiņu ar konfidenciālu informāciju, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 14. un 36. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 295. pantu;

| 79. | aicina Padomi un Komisiju apsvērt sarunu iespēju ar Parlamentu par jaunu iestāžu nolīgumu, kas būtiski nosaka Parlamenta iesaistīšanu katrā starptautiska nolīguma noslēgšanas stadijā; |
| --- | --- |

79.

aicina Padomi un Komisiju apsvērt sarunu iespēju ar Parlamentu par jaunu iestāžu nolīgumu, kas būtiski nosaka Parlamenta iesaistīšanu katrā starptautiska nolīguma noslēgšanas stadijā;

| 80. | aicina sakarā ar jaunajiem noteikumiem par daudzgadu finanšu shēmu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pants) un finanšu regulu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pants) pārskatīt iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību; |
| --- | --- |

80.

aicina sakarā ar jaunajiem noteikumiem par daudzgadu finanšu shēmu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pants) un finanšu regulu (Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pants) pārskatīt iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību;

| 81. | uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai izveidotu Eiropas informācijas un komunikācijas politiku, un atzinīgi vērtē trīs iestāžu kopīgo politisko deklarāciju par komunikāciju kā lietderīgu pirmo soli virzībā uz šā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai izveidotu Eiropas informācijas un komunikācijas politiku, un atzinīgi vērtē trīs iestāžu kopīgo politisko deklarāciju par komunikāciju kā lietderīgu pirmo soli virzībā uz šā mērķa sasniegšanu;

| 82. | aicina Komisiju drīzumā izteikt iniciatīvu “pilsoņu iniciatīvas” īstenošanai, nosakot skaidrus, vienkāršus un lietotājiem saprotamus nosacījumus šo pilsoņu tiesību īstenošanai; atsaucas uz Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju, kurā aicināts Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei regulas priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvas īstenošanu (6); |
| --- | --- |

82.

aicina Komisiju drīzumā izteikt iniciatīvu “pilsoņu iniciatīvas” īstenošanai, nosakot skaidrus, vienkāršus un lietotājiem saprotamus nosacījumus šo pilsoņu tiesību īstenošanai; atsaucas uz Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju, kurā aicināts Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei regulas priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvas īstenošanu (6);

| 83. | aicina Komisiju pieņemt regulas, lai īstenotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pantu par labu administrāciju, atsaucoties uz ilgstošu Parlamenta un Eiropas Ombuda aicinājumu izveidot kopīgu administratīvo tiesību sistēmu, kurai pakļautos Eiropas administrācija; |
| --- | --- |

83.

aicina Komisiju pieņemt regulas, lai īstenotu Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pantu par labu administrāciju, atsaucoties uz ilgstošu Parlamenta un Eiropas Ombuda aicinājumu izveidot kopīgu administratīvo tiesību sistēmu, kurai pakļautos Eiropas administrācija;

| 84. | atzīmē, ka Lisabonas līgums ļauj iekļaut Eiropas Attīstības fondu Savienības budžetā, kas uzlabos demokrātisko leģitimitāti ES attīstības politikas svarīgā daļā; aicina Padomi un Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus Eiropas Savienības budžetam 2008./2009. gada vidusposma pārskatā; |
| --- | --- |

84.

atzīmē, ka Lisabonas līgums ļauj iekļaut Eiropas Attīstības fondu Savienības budžetā, kas uzlabos demokrātisko leģitimitāti ES attīstības politikas svarīgā daļā; aicina Padomi un Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus Eiropas Savienības budžetam 2008./2009. gada vidusposma pārskatā;

| 85. | iesaka steidzami pārskatīt un nostiprināt Eiropas Savienības statusu starptautiskās organizācijās, tiklīdz būs stājies spēkā Lisabonas līgums un Eiropas Savienība kļūs par Eiropas Kopienu pēcteci; |
| --- | --- |

85.

iesaka steidzami pārskatīt un nostiprināt Eiropas Savienības statusu starptautiskās organizācijās, tiklīdz būs stājies spēkā Lisabonas līgums un Eiropas Savienība kļūs par Eiropas Kopienu pēcteci;

| 86. | aicina Padomi un Komisiju vienoties ar Parlamentu par stratēģiju, lai nodrošinātu vienotību starp pieņemtajiem tiesību aktiem un Pamattiesību hartu, kā arī ar noteikumiem Līgumos, piemēram, par diskriminācijas novēršanas politiku, patvēruma meklētāju aizsardzības, pārredzamības uzlabošanas, datu aizsardzības, minoritāšu tiesību un cietušo un aizdomās turēto tiesību politikām; |
| --- | --- |

86.

aicina Padomi un Komisiju vienoties ar Parlamentu par stratēģiju, lai nodrošinātu vienotību starp pieņemtajiem tiesību aktiem un Pamattiesību hartu, kā arī ar noteikumiem Līgumos, piemēram, par diskriminācijas novēršanas politiku, patvēruma meklētāju aizsardzības, pārredzamības uzlabošanas, datu aizsardzības, minoritāšu tiesību un cietušo un aizdomās turēto tiesību politikām;

| 87. | aicina Padomi un Komisiju dot savu ieguldījumu, lai uzlabotu attiecības starp Eiropas un dalībvalstu iestādēm, jo īpaši likumdošanas un tiesu varas jomā; |
| --- | --- |

87.

aicina Padomi un Komisiju dot savu ieguldījumu, lai uzlabotu attiecības starp Eiropas un dalībvalstu iestādēm, jo īpaši likumdošanas un tiesu varas jomā;

| 88. | aicina Padomi un Komisiju nodrošināt efektīvas kopīgas enerģētikas politikas izveidi efektīvai ES enerģijas tirgu koordinēšanai, kā arī šo tirgu tālākai attīstībai, integrējot šajā politikā ārējos aspektus, kas orientēti uz energoapgādes avotiem un veidiem; |
| --- | --- |

88.

aicina Padomi un Komisiju nodrošināt efektīvas kopīgas enerģētikas politikas izveidi efektīvai ES enerģijas tirgu koordinēšanai, kā arī šo tirgu tālākai attīstībai, integrējot šajā politikā ārējos aspektus, kas orientēti uz energoapgādes avotiem un veidiem;

| 89. | aicina Padomi kopā ar Parlamentu apsvērt, kā būtu izmantojami noteikumi Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 6. punktā, kuri Padomei ļauj uzticēt Eiropas Centrālajai bankai īpašus uzdevumus, “kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu konsultatīvu uzraudzību, bet tas neattiecas uz apdrošināšanas sabiedrībām”; |
| --- | --- |

89.

aicina Padomi kopā ar Parlamentu apsvērt, kā būtu izmantojami noteikumi Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 6. punktā, kuri Padomei ļauj uzticēt Eiropas Centrālajai bankai īpašus uzdevumus, “kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu konsultatīvu uzraudzību, bet tas neattiecas uz apdrošināšanas sabiedrībām”;

| 90. | apsola pielāgot savu iekšējo organizāciju, lai optimizētu un racionalizētu jauno pilnvaru veikšanu, kas tam piešķirtas saskaņā ar Līgumu; |
| --- | --- |

90.

apsola pielāgot savu iekšējo organizāciju, lai optimizētu un racionalizētu jauno pilnvaru veikšanu, kas tam piešķirtas saskaņā ar Līgumu;

*

* *

| 91. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

91.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 125 E, 22.5.2008., 215. lpp.

(2)  OV C 175 E, 10.7.2008., 347. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0055.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0374.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0387.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/46

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaLisabonas līguma finansiālie aspekti

P6_TA(2009)0374

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Lisabonas līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, kas parakstīts 2007. gada 13. decembrī (Lisabonas līgums),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, kas grozīts ar Vienoto Eiropas aktu un Māstrihtas, Amsterdamas un Nicas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

ņemot vērā tā 2003. gada 11. marta rezolūciju par budžeta procedūras reformu: iespējas Līgumu pārskatīšanas perspektīvā (2),

ņemot vērā tā 2007. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Savienības pašu resursu nākotni (3),

ņemot vērā tā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem 2007.–2013. gadam (4),

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2008. gada 11. un 12. decembra secinājumus par mēģinājumiem atsākt darbu pie Lisabonas līguma,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0183/2009),

| A. | tā kā Lisabonas līgums ievieš būtiskas izmaiņas Eiropas Savienības finanšu jomā, jo īpaši saistībā ar iestāžu attiecībām un lēmumu pieņemšanas procedūrām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Lisabonas līgums ievieš būtiskas izmaiņas Eiropas Savienības finanšu jomā, jo īpaši saistībā ar iestāžu attiecībām un lēmumu pieņemšanas procedūrām,

| B. | tā kā tas arī nosaka precīzu hierarhiju starp Eiropas Savienības finanšu un budžeta jautājumu galvenajiem tiesību aktiem, tādējādi nodrošinot precizējumus, kas nepieciešami lēmumu pieņemšanas sistēmai, |
| --- | --- |

B.

tā kā tas arī nosaka precīzu hierarhiju starp Eiropas Savienības finanšu un budžeta jautājumu galvenajiem tiesību aktiem, tādējādi nodrošinot precizējumus, kas nepieciešami lēmumu pieņemšanas sistēmai,

| C. | tā kā daudzgadu finanšu shēma (DFS), kas ir izdevumu daudzgadu plāns, kurš Eiropas Savienības politiskās prioritātes atspoguļo finansiālajā ziņā un kurš nosaka Eiropas Savienības izdevumu maksimālo apjomu noteiktā laika posmā, ar Lisabonas līgumu kļūst par juridisku saistošu tiesību aktu, kurš balstās uz konkrēta juridiskā pamata izveidi DFS ietverošas regulas pieņemšanai, |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzgadu finanšu shēma (DFS), kas ir izdevumu daudzgadu plāns, kurš Eiropas Savienības politiskās prioritātes atspoguļo finansiālajā ziņā un kurš nosaka Eiropas Savienības izdevumu maksimālo apjomu noteiktā laika posmā, ar Lisabonas līgumu kļūst par juridisku saistošu tiesību aktu, kurš balstās uz konkrēta juridiskā pamata izveidi DFS ietverošas regulas pieņemšanai,

| D. | tā kā vienlaicīguma trūkums starp DFS, no vienas puses, un Eiropas Parlamenta un Komisijas pilnvaru termiņiem, no otras, ir līdz šim veicinājis to, ka Parlamentam tiek daļēji atņemtas tā pilnvaras budžeta jomā, jo to bieži saista finanšu shēma, par kuru sarunas veiktas un kura pieņemta iepriekšējā Parlamenta sastāva laikā, |
| --- | --- |

D.

tā kā vienlaicīguma trūkums starp DFS, no vienas puses, un Eiropas Parlamenta un Komisijas pilnvaru termiņiem, no otras, ir līdz šim veicinājis to, ka Parlamentam tiek daļēji atņemtas tā pilnvaras budžeta jomā, jo to bieži saista finanšu shēma, par kuru sarunas veiktas un kura pieņemta iepriekšējā Parlamenta sastāva laikā,

| E. | tā kā tad, ja kalendārā netiks veiktas nekādas izmaiņas, daži Parlamenta sastāvi nekad nespēs pieņemt tiem saistošus budžeta lēmumus, jo finanšu shēma, ko pieņēmuši to priekšteči, aptvers visu to pilnvaru termiņu, |
| --- | --- |

E.

tā kā tad, ja kalendārā netiks veiktas nekādas izmaiņas, daži Parlamenta sastāvi nekad nespēs pieņemt tiem saistošus budžeta lēmumus, jo finanšu shēma, ko pieņēmuši to priekšteči, aptvers visu to pilnvaru termiņu,

| F. | tā kā pašreizējās mazās rezerves, kas pieejamas katrā iedaļā, kā arī pieejamo elastības mehānismu samazinātās dotācijas ļoti apgrūtina Eiropas Savienības atbilstošu reakciju uz neparedzētiem politiskajiem apstākļiem un rada risku atņemt gada budžeta procedūrai tās būtību, |
| --- | --- |

F.

tā kā pašreizējās mazās rezerves, kas pieejamas katrā iedaļā, kā arī pieejamo elastības mehānismu samazinātās dotācijas ļoti apgrūtina Eiropas Savienības atbilstošu reakciju uz neparedzētiem politiskajiem apstākļiem un rada risku atņemt gada budžeta procedūrai tās būtību,

| G. | tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā prasa, lai par Eiropas Savienības finanšu un budžeta lēmumiem atbildīgās iestādes panāk vienošanos par optimālu pāreju uz jaunajiem juridiskajiem aktiem un jaunajām lēmumu pieņemšanas procedūrām, |
| --- | --- |

G.

tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā prasa, lai par Eiropas Savienības finanšu un budžeta lēmumiem atbildīgās iestādes panāk vienošanos par optimālu pāreju uz jaunajiem juridiskajiem aktiem un jaunajām lēmumu pieņemšanas procedūrām,

| H. | tā kā Ekonomikas un monetārās savienības labas darbības nodrošināšanai dalībvalstu budžeta stratēģiju saskaņošanā jāņem vērā Eiropas Savienības budžets; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ekonomikas un monetārās savienības labas darbības nodrošināšanai dalībvalstu budžeta stratēģiju saskaņošanā jāņem vērā Eiropas Savienības budžets;

| I. | tā kā Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembrī atkārtoti pauda savu nostāju par Lisabonas līguma nepieciešamību, lai dotu iespēju Savienībai paplašināt savu darbību produktīvākā, demokrātiskākā un efektīvākā veidā, tostarp starptautiskā mērogā, un noteica šā procesa gaitu, kā arī deva juridiskas garantijas, atbildot uz Īrijas vēlētāju bažām, lai līgums varētu stāties spēkā vēl 2009. gadā, ievērojot līgumu mērķus, |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembrī atkārtoti pauda savu nostāju par Lisabonas līguma nepieciešamību, lai dotu iespēju Savienībai paplašināt savu darbību produktīvākā, demokrātiskākā un efektīvākā veidā, tostarp starptautiskā mērogā, un noteica šā procesa gaitu, kā arī deva juridiskas garantijas, atbildot uz Īrijas vēlētāju bažām, lai līgums varētu stāties spēkā vēl 2009. gadā, ievērojot līgumu mērķus,

Vispārējais izvērtējums

| 1. | atzinīgi vērtē progresu, kas ar Lisabonas līgumu sasniegts Eiropas Savienības finanšu demokrātiskas kontroles un pārredzamības jomā; norāda, ka ir nepieciešams uzlabot un piemērot mehānismus saskaņošanas nodrošināšanai starp iestādēm un iekšējās sadarbības procedūras, lai Parlaments varētu pilnībā izmantot savas jaunās pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē progresu, kas ar Lisabonas līgumu sasniegts Eiropas Savienības finanšu demokrātiskas kontroles un pārredzamības jomā; norāda, ka ir nepieciešams uzlabot un piemērot mehānismus saskaņošanas nodrošināšanai starp iestādēm un iekšējās sadarbības procedūras, lai Parlaments varētu pilnībā izmantot savas jaunās pilnvaras;

Pašu resursi

| 2. | pauž nožēlu — attiecībā uz Eiropas Savienības pašu resursiem —, ka dalībvalstis nav izmantojušas iespēju ieviest īstu Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kas būtu taisnīgāka, pārredzamāka, saprotamāka pilsoņiem un pakļauta demokrātiskākai lēmumu pieņemšanas procedūrai; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu — attiecībā uz Eiropas Savienības pašu resursiem —, ka dalībvalstis nav izmantojušas iespēju ieviest īstu Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, kas būtu taisnīgāka, pārredzamāka, saprotamāka pilsoņiem un pakļauta demokrātiskākai lēmumu pieņemšanas procedūrai;

| 3. | pauž nožēlu jo īpaši par to, ka nav panākts nekāds progress attiecībā uz Parlamenta iesaistīšanu Eiropas Savienības rīcībā esošo pašu resursu ierobežojumu un veida noteikšanā; atgādina, ka ir saglabāts nošķīrums starp lēmumu par ieņēmumiem un lēmumu par izdevumiem; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu jo īpaši par to, ka nav panākts nekāds progress attiecībā uz Parlamenta iesaistīšanu Eiropas Savienības rīcībā esošo pašu resursu ierobežojumu un veida noteikšanā; atgādina, ka ir saglabāts nošķīrums starp lēmumu par ieņēmumiem un lēmumu par izdevumiem;

| 4. | taču atzinīgi vērtē centienus, kas veikti attiecībā uz iespēju pieņemt izpildes pasākumus lēmumam par pašu resursiem, pateicoties īpašai likumdošanas procedūrai, saskaņā ar kuru Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu tikai pēc Parlamenta apstiprinājuma; |
| --- | --- |

4.

taču atzinīgi vērtē centienus, kas veikti attiecībā uz iespēju pieņemt izpildes pasākumus lēmumam par pašu resursiem, pateicoties īpašai likumdošanas procedūrai, saskaņā ar kuru Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu tikai pēc Parlamenta apstiprinājuma;

| 5. | prasa Padomei maksimāli izmantot šo kārtību, lai lēmumu pieņemšanas procedūru padarītu elastīgāku; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei maksimāli izmantot šo kārtību, lai lēmumu pieņemšanas procedūru padarītu elastīgāku;

Daudzgadu finanšu shēma

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums piešķir oficiālu statusu daudzgadu finanšu shēmai, kura kļūst par juridisku saistošu aktu; atgādina, ka DFS nosaka Eiropas Savienības izdevumu plānu un Eiropas Savienības izdevumu maksimālo apjomu noteiktā laika posmā, veicinot budžeta disciplīnas nostiprināšanu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums piešķir oficiālu statusu daudzgadu finanšu shēmai, kura kļūst par juridisku saistošu aktu; atgādina, ka DFS nosaka Eiropas Savienības izdevumu plānu un Eiropas Savienības izdevumu maksimālo apjomu noteiktā laika posmā, veicinot budžeta disciplīnas nostiprināšanu;

| 7. | pozitīvi vērtē to, ka regula, kas nosaka DFS, būs kopīgi jāapstiprina Parlamentam un Padomei, izmantojot īpašu procedūru; |
| --- | --- |

7.

pozitīvi vērtē to, ka regula, kas nosaka DFS, būs kopīgi jāapstiprina Parlamentam un Padomei, izmantojot īpašu procedūru;

| 8. | pauž tomēr nožēlu, ka Lisabonas līgumā ir saglabāta prasība, ka DFS pieņemšanai ir nepieciešams vienprātīgs lēmums Padomē, tādējādi lēmumu pieņemšanas procedūru padarot ļoti grūtu un veicinot tādu sarunu veidu, kurās tiek meklēts “mazākais kopsaucējs”; tāpēc mudina Eiropadomi, tiklīdz būs iespējams, izmantot klauzulu, kas tai ļauj ar vienprātīgi pieņemtu lēmumu pāriet uz kvalificētu balsu vairākumu DFS pieņemšanai; |
| --- | --- |

8.

pauž tomēr nožēlu, ka Lisabonas līgumā ir saglabāta prasība, ka DFS pieņemšanai ir nepieciešams vienprātīgs lēmums Padomē, tādējādi lēmumu pieņemšanas procedūru padarot ļoti grūtu un veicinot tādu sarunu veidu, kurās tiek meklēts “mazākais kopsaucējs”; tāpēc mudina Eiropadomi, tiklīdz būs iespējams, izmantot klauzulu, kas tai ļauj ar vienprātīgi pieņemtu lēmumu pāriet uz kvalificētu balsu vairākumu DFS pieņemšanai;

| 9. | pauž nožēlu arī par to, ka jaunajā procedūrā Eiropas Parlamentam būs tikai apstiprināšanas tiesības, nevis patiesas koplēmuma pilnvaras; taču uzstāj uz to, ka Lisabonas līgumā ir paredzēts, ka iestādēm no procedūras paša sākuma ir jāizmanto visi līdzekļi, lai nodrošinātu tās sekmīgu īstenošanu; tāpēc aicina Padomi nodrošināt, lai no procedūras sākuma tā būtu pieejama strukturēta dialoga izveidei ar Parlamentu un lai tādējādi varētu pilnībā ņemt vērā tā prioritātes; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu arī par to, ka jaunajā procedūrā Eiropas Parlamentam būs tikai apstiprināšanas tiesības, nevis patiesas koplēmuma pilnvaras; taču uzstāj uz to, ka Lisabonas līgumā ir paredzēts, ka iestādēm no procedūras paša sākuma ir jāizmanto visi līdzekļi, lai nodrošinātu tās sekmīgu īstenošanu; tāpēc aicina Padomi nodrošināt, lai no procedūras sākuma tā būtu pieejama strukturēta dialoga izveidei ar Parlamentu un lai tādējādi varētu pilnībā ņemt vērā tā prioritātes;

| 10. | konstatē, ka Lisabonas līgumā ir teikts, ka DFS attieksies ne vien uz “apropriāciju gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un gada maksimālo apjomu maksājumu apropriācijām”, bet arī uz visiem citiem noteikumiem, “kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai norisei (5)”; |
| --- | --- |

10.

konstatē, ka Lisabonas līgumā ir teikts, ka DFS attieksies ne vien uz “apropriāciju gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un gada maksimālo apjomu maksājumu apropriācijām”, bet arī uz visiem citiem noteikumiem, “kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai norisei (5)”;

DFS ilgums

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu tiek nodrošināta iespēja plānot finanses uz pieciem gadiem, ja tiek ieviestas nepieciešamās izmaiņas DFS var veidot tā, lai tā iespēju robežās sakristu ar Parlamenta un Komisijas pilnvaru laiku, kā to prasa demokrātijas loģika; uzsver nepieciešamību pēc īpašiem pasākumiem, lai apmierinātu kādu konkrētu politiku vajadzības pēc ilgākiem finanšu periodiem; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu tiek nodrošināta iespēja plānot finanses uz pieciem gadiem, ja tiek ieviestas nepieciešamās izmaiņas DFS var veidot tā, lai tā iespēju robežās sakristu ar Parlamenta un Komisijas pilnvaru laiku, kā to prasa demokrātijas loģika; uzsver nepieciešamību pēc īpašiem pasākumiem, lai apmierinātu kādu konkrētu politiku vajadzības pēc ilgākiem finanšu periodiem;

| 12. | tāpēc atbalsta pāreju uz piecu gadu DFS, taču apzinās, ka pilnīga DFS un Parlamenta, kā arī Komisijas pilnvaru laika sakritība varētu būt grūti īstenojama, ņemot vērā to, ka vismaz vienu gadu ilgs pārrunu periods būtu nepieciešams, lai katrs jaunais Parlaments un Komisija pieņemtu jaunus lēmumus attiecībā uz finanšu politiku to pilnvaru laikā; |
| --- | --- |

12.

tāpēc atbalsta pāreju uz piecu gadu DFS, taču apzinās, ka pilnīga DFS un Parlamenta, kā arī Komisijas pilnvaru laika sakritība varētu būt grūti īstenojama, ņemot vērā to, ka vismaz vienu gadu ilgs pārrunu periods būtu nepieciešams, lai katrs jaunais Parlaments un Komisija pieņemtu jaunus lēmumus attiecībā uz finanšu politiku to pilnvaru laikā;

| 13. | ļoti pozitīvi vērtē DFS iekļaušanu iestāžu stratēģiskās plānošanas vispārējā sistēmā —koncepciju, kas nostiprināta arī Lisabonas līgumā —, kā ierosināts Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumā par iestāžu līdzsvaru (6); |
| --- | --- |

13.

ļoti pozitīvi vērtē DFS iekļaušanu iestāžu stratēģiskās plānošanas vispārējā sistēmā —koncepciju, kas nostiprināta arī Lisabonas līgumā —, kā ierosināts Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumā par iestāžu līdzsvaru (6);

| 14. | atbalsta minētajā ziņojumā formulēto ierosinājumu, kurš paredz, ka jaunajai kolēģijai, iepazīstinot ar savu “likumdošanas programmu”, ir jāiesniedz priekšlikumi par finanšu shēmas pamatnostādnēm, kuras tā uzskata par nepieciešamām, lai īstenotu sava pilnvaru termiņa politiskās prioritātes, kas pēc tam, kad iestādes būs vienojušās par likumdošanas programmu, tiks attīstītas tās priekšlikumos attiecībā uz DFS; |
| --- | --- |

14.

atbalsta minētajā ziņojumā formulēto ierosinājumu, kurš paredz, ka jaunajai kolēģijai, iepazīstinot ar savu “likumdošanas programmu”, ir jāiesniedz priekšlikumi par finanšu shēmas pamatnostādnēm, kuras tā uzskata par nepieciešamām, lai īstenotu sava pilnvaru termiņa politiskās prioritātes, kas pēc tam, kad iestādes būs vienojušās par likumdošanas programmu, tiks attīstītas tās priekšlikumos attiecībā uz DFS;

| 15. | turklāt uzskata, ka debatēs plenārsēdē un uzklausīšanās Parlamenta komitejās Komisijas priekšsēdētāja kandidātam jau būtu jāspēj sniegt norādes par paredzamajām finansiālajām sekām, ko varētu radīt politiskie mērķi, kurus jaunā Komisija paredzējusi īstenot; |
| --- | --- |

15.

turklāt uzskata, ka debatēs plenārsēdē un uzklausīšanās Parlamenta komitejās Komisijas priekšsēdētāja kandidātam jau būtu jāspēj sniegt norādes par paredzamajām finansiālajām sekām, ko varētu radīt politiskie mērķi, kurus jaunā Komisija paredzējusi īstenot;

| 16. | uzsver, ka pārejai uz piecu gadu finanšu plānu, kā minēts iepriekš, varētu būt nepieciešams pagarināt līdz 2016. gadam ieskaitot un pielāgot pašreizējo DFS, lai nākamā DFS varētu stāties spēkā ne vēlāk kā 2017. gada sākumā (7); iesaka saruna par nākamo DFS jebkurā gadījumā jābeidz līdz 2016. gada pirmā ceturkšņa beigām, lai, sākot ar 2017. gadu, to varētu īstenot atbilstīgi tiem parametriem, kuri stāsies spēkā 2017. gadā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pārejai uz piecu gadu finanšu plānu, kā minēts iepriekš, varētu būt nepieciešams pagarināt līdz 2016. gadam ieskaitot un pielāgot pašreizējo DFS, lai nākamā DFS varētu stāties spēkā ne vēlāk kā 2017. gada sākumā (7); iesaka saruna par nākamo DFS jebkurā gadījumā jābeidz līdz 2016. gada pirmā ceturkšņa beigām, lai, sākot ar 2017. gadu, to varētu īstenot atbilstīgi tiem parametriem, kuri stāsies spēkā 2017. gadā;

| 17. | uzsver, ka sarunām jānotiek tā, lai iestādes jaunās DFS stāšanos spēkā varētu plānot jau 2116. gadā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka sarunām jānotiek tā, lai iestādes jaunās DFS stāšanos spēkā varētu plānot jau 2116. gadā;

| 18. | uzskata, ka pašreizējās DFS pagarināšana jāapsver tad, kad 2010. gadā tiks izstrādāts nākamais vidusposma pārskats; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka pašreizējās DFS pagarināšana jāapsver tad, kad 2010. gadā tiks izstrādāts nākamais vidusposma pārskats;

Elastība

| 19. | uzsver, ka DFS juridiski saistošā rakstura dēļ ir nepieciešams ieviest lielāku elastību, lai Eiropas Savienība pietiekami elastīgā un efektīvā veidā varētu reaģēt uz neparedzētām problēmām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka DFS juridiski saistošā rakstura dēļ ir nepieciešams ieviest lielāku elastību, lai Eiropas Savienība pietiekami elastīgā un efektīvā veidā varētu reaģēt uz neparedzētām problēmām gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās;

| 20. | vērš uzmanību uz to, ka Lisabonas līgums paredz pagarināt termiņu pēdējā gada summām un atlikušajiem spēkā esošajiem DFS noteikumiem, ja jauno DFS nav izdevies pieņemt līdz iepriekšējās DFS beigām; uzskata, ka tas ir papildu arguments par labu lielākai elastībai; |
| --- | --- |

20.

vērš uzmanību uz to, ka Lisabonas līgums paredz pagarināt termiņu pēdējā gada summām un atlikušajiem spēkā esošajiem DFS noteikumiem, ja jauno DFS nav izdevies pieņemt līdz iepriekšējās DFS beigām; uzskata, ka tas ir papildu arguments par labu lielākai elastībai;

| 21. | šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešams pastiprināt elastības mehānismus katrā iedaļā un starp tām, no vienas puses, un ar īpašiem elastības līdzekļiem, ko var izmantot ārpus rezervēm, no otras puses; |
| --- | --- |

21.

šajā sakarībā uzsver, ka ir nepieciešams pastiprināt elastības mehānismus katrā iedaļā un starp tām, no vienas puses, un ar īpašiem elastības līdzekļiem, ko var izmantot ārpus rezervēm, no otras puses;

| 22. | atgādina, ka Budžeta komitejai būs jāpauž savs viedoklis par šiem jautājumiem, kad tiks pieņemts tās ziņojums par 2007.-2013. gada DFS vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka Budžeta komitejai būs jāpauž savs viedoklis par šiem jautājumiem, kad tiks pieņemts tās ziņojums par 2007.-2013. gada DFS vidusposma pārskatīšanu;

Pāreja no iestāžu nolīguma uz DFS

| 23. | atgādina, ka savlaicīgi pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā starp iestādēm ir jāpanāk vienošanās par veidu, kādā pāriet no pašreizējā iestāžu nolīguma uz DFS, kas iekļauta Lisabonas līgumā paredzētā tiesību aktā; atgādina, ka valstu parlamentiem, lai izskatītu tiesību aktu projektus, ir nepieciešamas astoņas nedēļas; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka savlaicīgi pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā starp iestādēm ir jāpanāk vienošanās par veidu, kādā pāriet no pašreizējā iestāžu nolīguma uz DFS, kas iekļauta Lisabonas līgumā paredzētā tiesību aktā; atgādina, ka valstu parlamentiem, lai izskatītu tiesību aktu projektus, ir nepieciešamas astoņas nedēļas;

| 24. | šajā sakarībā uzskata, ka būs jāpanāk vienošanās par to noteikumu sadalīšanu, kuri pašlaik iekļauti iestāžu nolīgumā un kuriem būs “jāpāriet” daudzgadu finanšu shēmā, par noteikumiem, kuri tiktu iekļauti nākamajā finanšu regulā, vai arī tiem, kuri attiecīgā gadījumā pamatotu iestāžu nolīguma saglabāšanu — vajadzības gadījumā to papildinot ar jauniem noteikumiem — par budžeta sadarbību; atgādina, ka šai pašreizējā iestāžu nolīguma noteikumu sadalīšanai būs jānotiek, ņemot vērā pašā Lisabonas līgumā noteiktos kritērijus; |
| --- | --- |

24.

šajā sakarībā uzskata, ka būs jāpanāk vienošanās par to noteikumu sadalīšanu, kuri pašlaik iekļauti iestāžu nolīgumā un kuriem būs “jāpāriet” daudzgadu finanšu shēmā, par noteikumiem, kuri tiktu iekļauti nākamajā finanšu regulā, vai arī tiem, kuri attiecīgā gadījumā pamatotu iestāžu nolīguma saglabāšanu — vajadzības gadījumā to papildinot ar jauniem noteikumiem — par budžeta sadarbību; atgādina, ka šai pašreizējā iestāžu nolīguma noteikumu sadalīšanai būs jānotiek, ņemot vērā pašā Lisabonas līgumā noteiktos kritērijus;

Ikgadējā budžeta procedūra

| 25. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka tiek atcelta obligāto izdevumu (OI) un neobligāto izdevumu (NOI) nošķiršana, no kā izriet Parlamenta tiesības vienlīdzīgi ar Padomi lemt par visiem Eiropas Savienības izdevumiem; |
| --- | --- |

25.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka tiek atcelta obligāto izdevumu (OI) un neobligāto izdevumu (NOI) nošķiršana, no kā izriet Parlamenta tiesības vienlīdzīgi ar Padomi lemt par visiem Eiropas Savienības izdevumiem;

| 26. | uzsver, ka OI un NOI nošķiršanas atcelšana nerada pretrunas ar Eiropas Savienības pienākumu ievērot savas finansiālās saistības, un atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums atzīst, ka Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jānodrošina tas, ka ir “pieejami finanšu līdzekļi, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām (8)”; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka OI un NOI nošķiršanas atcelšana nerada pretrunas ar Eiropas Savienības pienākumu ievērot savas finansiālās saistības, un atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums atzīst, ka Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jānodrošina tas, ka ir “pieejami finanšu līdzekļi, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām (8)”;

| 27. | atzīmē, ka gada procedūras izmaiņām būtu jāveicina tās vienkāršošana, izveidojot tikai vienu lasījumu katrai iestādei un ieviešot vairākus mehānismus, kas paredzēti tam, lai atvieglotu vienošanās panākšanu starp abiem budžeta iestādes atzariem; uzsver, ka šīm izmaiņām būtu jāsamazina birokrātija; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka gada procedūras izmaiņām būtu jāveicina tās vienkāršošana, izveidojot tikai vienu lasījumu katrai iestādei un ieviešot vairākus mehānismus, kas paredzēti tam, lai atvieglotu vienošanās panākšanu starp abiem budžeta iestādes atzariem; uzsver, ka šīm izmaiņām būtu jāsamazina birokrātija;

Komisijas loma

| 28. | uzsver Komisijas lomas stiprināšanu, kas iegūst iniciatīvas tiesības budžeta jomā un var grozīt budžeta projektu līdz samierināšanās komitejas sasaukšanai; |
| --- | --- |

28.

uzsver Komisijas lomas stiprināšanu, kas iegūst iniciatīvas tiesības budžeta jomā un var grozīt budžeta projektu līdz samierināšanās komitejas sasaukšanai;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka Līgumā ir atzīts arī tas, ka Komisijai ir jāizvirza visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai tuvinātu Parlamenta un Padomes nostājas samierināšanās komitejas darba laikā, aicinot to tādējādi pilnībā uzņemties tās starpnieka lomu starp Parlamentu un Padomi, lai panāktu, ka tiek noslēgta vienošanās; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka Līgumā ir atzīts arī tas, ka Komisijai ir jāizvirza visas iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai tuvinātu Parlamenta un Padomes nostājas samierināšanās komitejas darba laikā, aicinot to tādējādi pilnībā uzņemties tās starpnieka lomu starp Parlamentu un Padomi, lai panāktu, ka tiek noslēgta vienošanās;

Pilnīgi jauni principi

| 30. | vērš uzmanību uz to, ka jaunā procedūra katrai iestādei paredz tikai vienu budžeta projekta lasījumu; uzsver, ka jaunā procedūra un tās paredzētais vienīgais lasījums de facto vairs neļauj iestādēm savu nostāju grozīt otrajā lasījumā, kā bija iespējams agrāk; tādēļ ir pārliecināts, ka šīs procedūras dēļ Parlamentam būs agrāk jāprecizē savas politiskās prioritātes un attiecīgi jāpieņem tāda darba pieeja un organizācija, kas ļauj sasniegt visus izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

30.

vērš uzmanību uz to, ka jaunā procedūra katrai iestādei paredz tikai vienu budžeta projekta lasījumu; uzsver, ka jaunā procedūra un tās paredzētais vienīgais lasījums de facto vairs neļauj iestādēm savu nostāju grozīt otrajā lasījumā, kā bija iespējams agrāk; tādēļ ir pārliecināts, ka šīs procedūras dēļ Parlamentam būs agrāk jāprecizē savas politiskās prioritātes un attiecīgi jāpieņem tāda darba pieeja un organizācija, kas ļauj sasniegt visus izvirzītos mērķus;

| 31. | atgādina, ka šim lasījumam ir jāapstiprina Parlamenta politiskās prioritātes, kā arī jādot tam iespēja pēc samierināšanās komitejas darba beigām rast vienošanos ar Padomi (vai arī jādod Parlamentam iespēja par tā grozījumiem balsot no jauna ar palielinātu vairākumu gadījumā, ja Parlaments pieņem, bet Padome noraida tekstu, kas pieņemts pēc samierināšanās komitejas darba beigām); |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka šim lasījumam ir jāapstiprina Parlamenta politiskās prioritātes, kā arī jādot tam iespēja pēc samierināšanās komitejas darba beigām rast vienošanos ar Padomi (vai arī jādod Parlamentam iespēja par tā grozījumiem balsot no jauna ar palielinātu vairākumu gadījumā, ja Parlaments pieņem, bet Padome noraida tekstu, kas pieņemts pēc samierināšanās komitejas darba beigām);

| 32. | šajā sakarībā uzstāj uz to, ka ir svarīgi saglabāt pragmatisku grafiku, kas būtu līdzīgs pastāvošajam grafikam, vienlaikus aicinot savlaicīgi paredzēt saskaņošanas mehānismus; turklāt atgādina, ka neformālu iestāžu dialoga mehānismu ieviešanai ir izšķiroša nozīme tam, lai veicinātu vienošanās panākšanu pirms procedūras sākuma un pēc tam visā tās laikā; |
| --- | --- |

32.

šajā sakarībā uzstāj uz to, ka ir svarīgi saglabāt pragmatisku grafiku, kas būtu līdzīgs pastāvošajam grafikam, vienlaikus aicinot savlaicīgi paredzēt saskaņošanas mehānismus; turklāt atgādina, ka neformālu iestāžu dialoga mehānismu ieviešanai ir izšķiroša nozīme tam, lai veicinātu vienošanās panākšanu pirms procedūras sākuma un pēc tam visā tās laikā;

| 33. | ir pārliecināts, ka grozījumu Līgums nostiprinās Parlamenta pilnvaras, ja tam būs līdzekļi, ar ko efektīvi pārvaldīt grafika saīsināšanu un lielāko nepieciešamību to paātrināt, kā paredz jaunā procedūra; |
| --- | --- |

33.

ir pārliecināts, ka grozījumu Līgums nostiprinās Parlamenta pilnvaras, ja tam būs līdzekļi, ar ko efektīvi pārvaldīt grafika saīsināšanu un lielāko nepieciešamību to paātrināt, kā paredz jaunā procedūra;

| 34. | uzskata, ka nākotnē Parlamenta rezolūcijai pirms pirmās saskaņošanas sanāksmes būs lielāka nozīme, jo tā ļaus Parlamentam oficiāli paziņot tā budžeta prioritātes nākamajam finanšu gadam, neievērojot taktiskus apsvērumus, kas izriet no Padomes nostājas attiecībā uz budžeta projektu; uzskata, ka minētā rezolūcija tādējādi ļaus pārējām iestādēm pirms iestāžu sarunām skaidri saskatīt Parlamenta prioritātes; piebilst, ka tas arī dos Eiropas Parlamentam iespēju sniegt zināmus sākotnējus norādījumus par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka nākotnē Parlamenta rezolūcijai pirms pirmās saskaņošanas sanāksmes būs lielāka nozīme, jo tā ļaus Parlamentam oficiāli paziņot tā budžeta prioritātes nākamajam finanšu gadam, neievērojot taktiskus apsvērumus, kas izriet no Padomes nostājas attiecībā uz budžeta projektu; uzskata, ka minētā rezolūcija tādējādi ļaus pārējām iestādēm pirms iestāžu sarunām skaidri saskatīt Parlamenta prioritātes; piebilst, ka tas arī dos Eiropas Parlamentam iespēju sniegt zināmus sākotnējus norādījumus par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas pasākumiem;

| 35. | atgādina, ka šīs prioritātes būs arī ļoti noderīgas Parlamentam kā pamatnostādnes tā lasījumam par budžeta projektu un arī kā mandāts tā delegācijai sarunās samierināšanās komitejā; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka šīs prioritātes būs arī ļoti noderīgas Parlamentam kā pamatnostādnes tā lasījumam par budžeta projektu un arī kā mandāts tā delegācijai sarunās samierināšanās komitejā;

| 36. | uzstāj, ka ir nepieciešams jūlijā organizēt ikgadējas trīspusējas sarunas, lai ļautu katrai iestādei gūt skaidras norādes par pārējo pušu prioritātēm un ļautu Parlamentam pārējām iestādēm darīt zināmu par budžeta projektu pieņemtās jūlija rezolūcijas saturu; |
| --- | --- |

36.

uzstāj, ka ir nepieciešams jūlijā organizēt ikgadējas trīspusējas sarunas, lai ļautu katrai iestādei gūt skaidras norādes par pārējo pušu prioritātēm un ļautu Parlamentam pārējām iestādēm darīt zināmu par budžeta projektu pieņemtās jūlija rezolūcijas saturu;

| 37. | uzsver, ka būtu politiski lietderīgi — ievērojot katra kompetenci — ieviest padziļinātu dialogu ar dalībvalstu atbilstošajām komitejām par budžeta projektu un Parlamenta prioritātēm attiecībā uz gada budžeta procedūru; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka būtu politiski lietderīgi — ievērojot katra kompetenci — ieviest padziļinātu dialogu ar dalībvalstu atbilstošajām komitejām par budžeta projektu un Parlamenta prioritātēm attiecībā uz gada budžeta procedūru;

Samierināšanās komiteja

| 38. | uzsver svarīgumu, kas nākotnē būs samierināšanās komitejai kā struktūrai, kura novērsīs politiskās viedokļu atšķirības starp abiem budžeta iestādes atzariem; atgādina, ka šīs komitejas uzdevums būs 21 dienas laikā rast vienošanos par kompromisa tekstu, kurš stāsies spēkā, ja budžeta iestāde to nenoraidīs; uzskata, ka ir jānodrošina, lai šai komitejai būtu visaugstākā līmeņa politiskais sastāvs; |
| --- | --- |

38.

uzsver svarīgumu, kas nākotnē būs samierināšanās komitejai kā struktūrai, kura novērsīs politiskās viedokļu atšķirības starp abiem budžeta iestādes atzariem; atgādina, ka šīs komitejas uzdevums būs 21 dienas laikā rast vienošanos par kompromisa tekstu, kurš stāsies spēkā, ja budžeta iestāde to nenoraidīs; uzskata, ka ir jānodrošina, lai šai komitejai būtu visaugstākā līmeņa politiskais sastāvs;

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums saistībā ar minēto procedūru Eiropas Parlamentam piešķir izšķirošu lomu, proti: atzīmē, ka:






  — | samierināšanās komitejas tekstu (“kopējais projekts”) neuzskatīs par pieņemtu, ja Parlaments pret to iebildīs (ar savu deputātu balsu vairākumu); |
| --- | --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums saistībā ar minēto procedūru Eiropas Parlamentam piešķir izšķirošu lomu, proti: atzīmē, ka:

—

samierināšanās komitejas tekstu (“kopējais projekts”) neuzskatīs par pieņemtu, ja Parlaments pret to iebildīs (ar savu deputātu balsu vairākumu);

| — | ja Padome kopējo projektu noraida, bet Parlaments apstiprina, tas stājas spēkā vai nu tāds, kāds tas ir, vai arī Parlaments ar kvalificētu balsu vairākumu (tā deputātu balsu vairākums plus 3/5 no balsīm) var likt pieņemt grozījumus, ko tas pieņēmis savā budžeta projekta lasījumā; |
| --- | --- |

—

ja Padome kopējo projektu noraida, bet Parlaments apstiprina, tas stājas spēkā vai nu tāds, kāds tas ir, vai arī Parlaments ar kvalificētu balsu vairākumu (tā deputātu balsu vairākums plus 3/5 no balsīm) var likt pieņemt grozījumus, ko tas pieņēmis savā budžeta projekta lasījumā;

| 40. | uzsver, ka Parlamenta delegāciju samierināšanās komitejā katrā ziņā būs jāvada Budžeta komitejas priekšsēdētājam un papildus minētās komitejas locekļiem, kad nepieciešams un neskarot politisko raksturu, kas piemīt politisko grupu veiktajai deputātu iecelšanai, tajā būs jābūt Parlamenta specializēto komiteju locekļiem, ja tiek apspriests konkrēts jautājums, kas atbilst attiecīgai politikas jomai; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka Parlamenta delegāciju samierināšanās komitejā katrā ziņā būs jāvada Budžeta komitejas priekšsēdētājam un papildus minētās komitejas locekļiem, kad nepieciešams un neskarot politisko raksturu, kas piemīt politisko grupu veiktajai deputātu iecelšanai, tajā būs jābūt Parlamenta specializēto komiteju locekļiem, ja tiek apspriests konkrēts jautājums, kas atbilst attiecīgai politikas jomai;

| 41. | aicina Padomi īsā laikā vienoties ar Parlamentu par samierināšanās komitejas darbības veidu; |
| --- | --- |

41.

aicina Padomi īsā laikā vienoties ar Parlamentu par samierināšanās komitejas darbības veidu;

| 42. | uzskata, no savas puses, ka samierināšanās komitejai vajadzētu būt iespējai visaugstākajā politiskajā līmenī sanākt vismaz divas reizes, ja tas nepieciešams vienošanās panākšanai, un ka pirms tās sanāksmēm būtu jārīko trīspusējas politiskās sagatavošanas sarunas saskaņā ar tradicionālo formulu; atgādina, ka ir nepieciešams, lai Padomes pārstāvjiem šajās tikšanās reizēs būtu piešķirtas politiskas sarunu pilnvaras; |
| --- | --- |

42.

uzskata, no savas puses, ka samierināšanās komitejai vajadzētu būt iespējai visaugstākajā politiskajā līmenī sanākt vismaz divas reizes, ja tas nepieciešams vienošanās panākšanai, un ka pirms tās sanāksmēm būtu jārīko trīspusējas politiskās sagatavošanas sarunas saskaņā ar tradicionālo formulu; atgādina, ka ir nepieciešams, lai Padomes pārstāvjiem šajās tikšanās reizēs būtu piešķirtas politiskas sarunu pilnvaras;

| 43. | ierosina, ka šo darbu sagatavotu iestāžu sagatavošanas grupa, kurā no Parlamenta puses būtu galvenais referents un politisko grupu pārstāvji un tās valsts pastāvīgais pārstāvis, kura pilda prezidentūras pienākumus, paredzot iespēju, ka tam var pievienoties arī abas pārējās prezidentūras no prezidējošo valstu trijotnes; |
| --- | --- |

43.

ierosina, ka šo darbu sagatavotu iestāžu sagatavošanas grupa, kurā no Parlamenta puses būtu galvenais referents un politisko grupu pārstāvji un tās valsts pastāvīgais pārstāvis, kura pilda prezidentūras pienākumus, paredzot iespēju, ka tam var pievienoties arī abas pārējās prezidentūras no prezidējošo valstu trijotnes;

| 44. | atgādina arī, ka iestādēm ir jāvienojas par sastāvu šīs komitejas sekretariātam, kurā, protams, vajadzētu būt abu budžeta iestādes atzaru amatpersonām un jāpiedalās Komisijai; |
| --- | --- |

44.

atgādina arī, ka iestādēm ir jāvienojas par sastāvu šīs komitejas sekretariātam, kurā, protams, vajadzētu būt abu budžeta iestādes atzaru amatpersonām un jāpiedalās Komisijai;

Lauksaimniecības jautājumi

| 45. | vērš uzmanību uz to, ka noteikums, kurš paredz, ka Komisija savu projektu vairs nevar grozīt pēc samierināšanās komitejas sasaukšanas, vairs neļauj izmantot tradicionālo rudens labojumu vēstuli, lai ņemtu vērā to, kas līdz attiecīgajai dienai paredzēts attiecībā uz lauksaimniecības politiku un atbilstošo ietekmi uz budžetu; uzskata, ka šādā gadījumā vispiemērotākā procedūra būtu tāda, ka Komisija, ja vajadzīgs, iesniegtu īpašu labojumu budžeta projektu (lauksaimniecības “LB”), tiklīdz būtu galīgā veidā noteikti visi lauksaimniecības dati; |
| --- | --- |

45.

vērš uzmanību uz to, ka noteikums, kurš paredz, ka Komisija savu projektu vairs nevar grozīt pēc samierināšanās komitejas sasaukšanas, vairs neļauj izmantot tradicionālo rudens labojumu vēstuli, lai ņemtu vērā to, kas līdz attiecīgajai dienai paredzēts attiecībā uz lauksaimniecības politiku un atbilstošo ietekmi uz budžetu; uzskata, ka šādā gadījumā vispiemērotākā procedūra būtu tāda, ka Komisija, ja vajadzīgs, iesniegtu īpašu labojumu budžeta projektu (lauksaimniecības “LB”), tiklīdz būtu galīgā veidā noteikti visi lauksaimniecības dati;

Saikne ar likumdošanas pilnvarām

| 46. | uzsver, ka paralēlisma dēļ starp Parlamenta budžeta pilnvaru attiecināšanu uz visiem Eiropas Savienības izdevumiem un gandrīz vispārējo koplēmuma procedūras izmantošanu likumdošanas jomā ir nepieciešams plašāk ņemt vērā likumdošanas darbības budžeta aspektu; uzskata, ka šajā ziņā ir jāpastiprina sadarbība starp Budžeta komiteju un nozaru komitejām, lai pienācīgi ņemtu vērā Parlamenta likumdošanas darbības ietekmi finanšu jomā, jo īpaši attiecībā uz tās ietekmi uz DFS un gada budžetu; šajā sakarībā ierosina likumdošanas samierināšanās komitejās jomās, kurām ir finansiāla ietekme, iekļaut pārstāvi no Budžeta komitejas; šajā sakarībā atgādina par darbu, ko trešajā vidusposma pārskatā ir ieguldījusi Parlamenta reformas darba grupa, konkrēti jautājumā par īpašajiem sadarbības veidiem starp Parlamenta komisijām; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka paralēlisma dēļ starp Parlamenta budžeta pilnvaru attiecināšanu uz visiem Eiropas Savienības izdevumiem un gandrīz vispārējo koplēmuma procedūras izmantošanu likumdošanas jomā ir nepieciešams plašāk ņemt vērā likumdošanas darbības budžeta aspektu; uzskata, ka šajā ziņā ir jāpastiprina sadarbība starp Budžeta komiteju un nozaru komitejām, lai pienācīgi ņemtu vērā Parlamenta likumdošanas darbības ietekmi finanšu jomā, jo īpaši attiecībā uz tās ietekmi uz DFS un gada budžetu; šajā sakarībā ierosina likumdošanas samierināšanās komitejās jomās, kurām ir finansiāla ietekme, iekļaut pārstāvi no Budžeta komitejas; šajā sakarībā atgādina par darbu, ko trešajā vidusposma pārskatā ir ieguldījusi Parlamenta reformas darba grupa, konkrēti jautājumā par īpašajiem sadarbības veidiem starp Parlamenta komisijām;

| 47. | turklāt atgādina, ka Lisabonas līgums uz visām Eiropas Savienības iestādēm attiecina pienākumu nodrošināt budžeta disciplīnas ievērošanu; atgādina, ka Parlamenta Reglaments jau tagad paredz īpašu procedūru, lai nodrošinātu šī principa ievērošanu; uzskata, ka būs jāpalielina šīs procedūras izmantošana un tās efektivitāte; |
| --- | --- |

47.

turklāt atgādina, ka Lisabonas līgums uz visām Eiropas Savienības iestādēm attiecina pienākumu nodrošināt budžeta disciplīnas ievērošanu; atgādina, ka Parlamenta Reglaments jau tagad paredz īpašu procedūru, lai nodrošinātu šī principa ievērošanu; uzskata, ka būs jāpalielina šīs procedūras izmantošana un tās efektivitāte;

Finanšu regula

| 48. | atzinīgi vērtē to, ka finanšu regula kļūst par regulu, ko Parlaments un Padome pēc Revīzijas palātas atzinuma pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmums); |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē to, ka finanšu regula kļūst par regulu, ko Parlaments un Padome pēc Revīzijas palātas atzinuma pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (koplēmums);

| 49. | atgādina, ka Lisabonas līgums ietver galvenos noteikumus, pēc kuriem tos pastāvošā iestāžu nolīguma kritērijus, kas jāiekļauj nākamajā iestāžu nolīgumā, jānošķir no tiem, kuri drīzāk jāiekļauj daudzgadu finanšu shēmā; |
| --- | --- |

49.

atgādina, ka Lisabonas līgums ietver galvenos noteikumus, pēc kuriem tos pastāvošā iestāžu nolīguma kritērijus, kas jāiekļauj nākamajā iestāžu nolīgumā, jānošķir no tiem, kuri drīzāk jāiekļauj daudzgadu finanšu shēmā;

| 50. | tomēr atzīmē, ka finanšu regulā būtu jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai procedūru nošķirtu saskaņā ar Līguma noteikumiem (9); uzskata, ka šis formulējums aptvertu samierināšanās komitejas darbību, spēkā stāšanās mehānismu un, protams, to finanšu regulas noteikumu īstenošanu, uz kuriem tiešā veidā attiecas Lisabonas līguma grozījumi (proti, OI un NOI iedalījuma atcelšana, jauna koplēmuma procedūra pārvedumiem u. c.); |
| --- | --- |

50.

tomēr atzīmē, ka finanšu regulā būtu jāiekļauj visi noteikumi, kas nepieciešami, lai procedūru nošķirtu saskaņā ar Līguma noteikumiem (9); uzskata, ka šis formulējums aptvertu samierināšanās komitejas darbību, spēkā stāšanās mehānismu un, protams, to finanšu regulas noteikumu īstenošanu, uz kuriem tiešā veidā attiecas Lisabonas līguma grozījumi (proti, OI un NOI iedalījuma atcelšana, jauna koplēmuma procedūra pārvedumiem u. c.);

| 51. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai iestādes par šiem jautājumiem savlaicīgi panāktu politisku vienošanos, lai tādējādi, tiklīdz stāsies spēkā Lisabonas līgums, varētu saskaņā ar jauno procedūru ātri ieviest finanšu regulas nepieciešamās izmaiņas un nepieciešamības gadījumā nodrošināt provizoriskas vienošanās, kas veicinātu budžeta procedūras nepārtrauktību; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai iestādes par šiem jautājumiem savlaicīgi panāktu politisku vienošanos, lai tādējādi, tiklīdz stāsies spēkā Lisabonas līgums, varētu saskaņā ar jauno procedūru ātri ieviest finanšu regulas nepieciešamās izmaiņas un nepieciešamības gadījumā nodrošināt provizoriskas vienošanās, kas veicinātu budžeta procedūras nepārtrauktību;

| 52. | aicina Komisiju savlaicīgi izvirzīt priekšlikumu, kas Parlamentam un Padomei ļautu rast vienošanos par šī nošķīruma piemērošanu pašreizējā iestāžu nolīguma saturam; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju savlaicīgi izvirzīt priekšlikumu, kas Parlamentam un Padomei ļautu rast vienošanos par šī nošķīruma piemērošanu pašreizējā iestāžu nolīguma saturam;

| 53. | piekrīt, ka šo finanšu regulas pielāgošanu nedrīkst nekādā gadījumā sajaukt ar tās trīsgadu pārskatīšanu, kas paredzēta 2010. gadā; |
| --- | --- |

53.

piekrīt, ka šo finanšu regulas pielāgošanu nedrīkst nekādā gadījumā sajaukt ar tās trīsgadu pārskatīšanu, kas paredzēta 2010. gadā;

Ar iestādēm saistīto aspektu izmaiņu un Eiropas Savienības jauno kompetenču ietekme uz budžetu

| 54. | atzīmē, ka Lisabonas līguma spēkā stāšanās ietekmēs arī Eiropas Savienības budžetu saistībā ar jauninājumiem, ko tas paredz iestāžu jomā, jo īpaši saistībā ar Eiropadomes statusa paaugstināšanu līdz iestādes līmenim, kurai tiek izveidota fiksēta prezidentūra, kā arī saistībā ar Augstā pārstāvja amata izveidi un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi, kura uzdevums būs sniegt atbalstu tā darbībai; |
| --- | --- |

54.

atzīmē, ka Lisabonas līguma spēkā stāšanās ietekmēs arī Eiropas Savienības budžetu saistībā ar jauninājumiem, ko tas paredz iestāžu jomā, jo īpaši saistībā ar Eiropadomes statusa paaugstināšanu līdz iestādes līmenim, kurai tiek izveidota fiksēta prezidentūra, kā arī saistībā ar Augstā pārstāvja amata izveidi un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi, kura uzdevums būs sniegt atbalstu tā darbībai;

| 55. | jau tagad apstiprina savu nodomu pilnībā īstenot savas budžeta pilnvaras attiecībā uz šiem jauninājumiem iestāžu jomā un uzsver, ka ir svarīgi noteiktā laikā panākt politisku vienošanos ar Padomi par Eiropadomes finansēšanu un jo īpaši par fiksētu prezidentūru, kā arī par nākotnē paredzētā Eiropas Ārējās darbības dienesta finansējumu; uzsver, ka šī dienesta finansējumam ir jābūt pilnībā pakļautam budžeta iestādes kontrolei; |
| --- | --- |

55.

jau tagad apstiprina savu nodomu pilnībā īstenot savas budžeta pilnvaras attiecībā uz šiem jauninājumiem iestāžu jomā un uzsver, ka ir svarīgi noteiktā laikā panākt politisku vienošanos ar Padomi par Eiropadomes finansēšanu un jo īpaši par fiksētu prezidentūru, kā arī par nākotnē paredzētā Eiropas Ārējās darbības dienesta finansējumu; uzsver, ka šī dienesta finansējumam ir jābūt pilnībā pakļautam budžeta iestādes kontrolei;

| 56. | norāda, ka Kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros Lisabonas līgums paredz izstrādāt jaunu kārtību, kā ātri piešķirt iespēju izmantot Savienības budžetu un izveidot darbības sākuma fondu no dalībvalstu piešķirtajiem līdzekļiem; tomēr uzsver, ka parasti visas Savienības ārējās darbības jāfinansē no Kopienas piešķīrumiem, un tikai izņēmuma kārtā — ārkārtas apstākļos — no līdzekļiem, kas nav Savienības budžeta līdzekļi; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka Kopējās ārpolitikas un drošības politikas ietvaros Lisabonas līgums paredz izstrādāt jaunu kārtību, kā ātri piešķirt iespēju izmantot Savienības budžetu un izveidot darbības sākuma fondu no dalībvalstu piešķirtajiem līdzekļiem; tomēr uzsver, ka parasti visas Savienības ārējās darbības jāfinansē no Kopienas piešķīrumiem, un tikai izņēmuma kārtā — ārkārtas apstākļos — no līdzekļiem, kas nav Savienības budžeta līdzekļi;

| 57. | konstatē, ka Lisabonas līgumam būs arī ierobežota finanšu ietekme, ko radīs Eiropas Savienībai piešķirtās jaunās īpašās kompetences; paziņo, ka tad, kad būs pienācis attiecīgais brīdis, tas ir gatavs analizēt konkrētās sekas, ko radīs šo jauno kompetenču īstenošana; uzskata, ka ir skaidrs, ka visu šo kompetenču īstenošana nenotiks tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, bet paralēli tam, kā tiks izstrādāti ar tām saistītie likumdošanas priekšlikumi; tomēr uzskata, ka to finansēšana nedrīkst notikt, kaitējot Eiropas Savienības pašreizējo darbību finansēšanai; |
| --- | --- |

57.

konstatē, ka Lisabonas līgumam būs arī ierobežota finanšu ietekme, ko radīs Eiropas Savienībai piešķirtās jaunās īpašās kompetences; paziņo, ka tad, kad būs pienācis attiecīgais brīdis, tas ir gatavs analizēt konkrētās sekas, ko radīs šo jauno kompetenču īstenošana; uzskata, ka ir skaidrs, ka visu šo kompetenču īstenošana nenotiks tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, bet paralēli tam, kā tiks izstrādāti ar tām saistītie likumdošanas priekšlikumi; tomēr uzskata, ka to finansēšana nedrīkst notikt, kaitējot Eiropas Savienības pašreizējo darbību finansēšanai;

Saskaņošana ar valstu budžetiem

| 58. | vēlas aicināt dalībvalstu parlamentus katru gadu piedalīties kopīgā un publiskā diskusijā par valstu un Kopienas budžeta politikas īpatnībām, vispirms izvērtējot attiecīgos budžeta projektus, informācijas sniegšanas veidu un pamatojumu, veicinot vispārējas pārdomas par to, kā koordinēt dalībvalstu politiku šajā jomā, un ņemot vērā arī Kopienas pienesumu; |
| --- | --- |

58.

vēlas aicināt dalībvalstu parlamentus katru gadu piedalīties kopīgā un publiskā diskusijā par valstu un Kopienas budžeta politikas īpatnībām, vispirms izvērtējot attiecīgos budžeta projektus, informācijas sniegšanas veidu un pamatojumu, veicinot vispārējas pārdomas par to, kā koordinēt dalībvalstu politiku šajā jomā, un ņemot vērā arī Kopienas pienesumu;

| 59. | atzīmē, ka lēmumu par Savienības budžeta izdevumu pārskatīšanu attiecībā uz plašākiem Eiropas Savienības mērķiem pietiekami pamatos katras dalībvalsts valsts budžeta un, iespējams, arī reģionu budžetu izdevumu pārskatu ikgadējās publikācijas par šo mērķu realizāciju; |
| --- | --- |

59.

atzīmē, ka lēmumu par Savienības budžeta izdevumu pārskatīšanu attiecībā uz plašākiem Eiropas Savienības mērķiem pietiekami pamatos katras dalībvalsts valsts budžeta un, iespējams, arī reģionu budžetu izdevumu pārskatu ikgadējās publikācijas par šo mērķu realizāciju;

*

* *

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 61 E, 10.3.2004., 143. lpp.

(3)  OV C 27 E, 31.1.2008., 214. lpp.

(4)  OV C 124 E, 25.5.2006., 373. lpp.

(5)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 3. punkts.

(6)  2009. gada 18. marta ziņojums par Lisabonas Līguma ietekmi uz Eiropas Savienības institūciju līdzsvara izveidi (A6-0142/2009).

(7)  Atbilstīgi Budžeta komitejas 2009. gada 26. februāra ziņojuma par 2007.–2013. gada finanšu shēmas vidusposma pārskatīšanu tabulā norādītājam modelim (A6-0110/2009)

| Gads | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| budžeta sagat. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

Gads

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

budžeta sagat.

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| Pilnvaru termiņš | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| CFP | Pārskatīšana 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

Pilnvaru termiņš

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

CFP

Pārskatīšana 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 323. pants.

(9)  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tai ir jāietver finanšu noteikumi, “kuros jo īpaši nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas procedūru”.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/54

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaStāvoklis Moldovas Republikā

P6_TA(2009)0384

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par stāvokli Moldovas Republikā

2010/C 212 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovu, īpaši 2005. gada 24. februāra rezolūciju par Moldovas parlamenta vēlēšanām (1), kā arī rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un Melnās jūras reģiona valstu reģionālo sadarbību,

ņemot vērā ES un Moldovas Republikas parlamentārās sadarbības komitejas 2008. gada 22. un 23. oktobra sanāksmē pieņemto nobeiguma paziņojumu un ieteikumus,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada stratēģijas dokumentu, tostarp ziņojumu par Moldovas Republiku,

ņemot vērā ES un Moldovas Republikas 1994. gada 28. novembrī parakstīto Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Austrumu partnerība” (COM(2008)0823),

ņemot vērā saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu Moldovas Republikai sniegto Eiropas Savienības atbalstu, tostarp projektu “Atbalsts vēlēšanām Moldovas Republikā”, ar kuru sniedza finanšu palīdzību, atbalstot brīvas un godīgas vēlēšanas Moldovas Republikā,

ņemot vērā ES un Moldovas Republikas septītās Sadarbības padomes 2005. gada 22. februāra sanāksmē pieņemto ES un Moldovas Republikas Eiropas kaimiņattiecību politikas Rīcības plānu, kā arī Moldovas Republikas ikgadējos progresa ziņojumus,

ņemot vērā 2007. gadā parakstīto ES un Moldovas Republikas nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem,

ņemot vērā paziņojumu par sākotnējiem atzinumiem un secinājumiem, kuru sniedza uz Moldovas Republiku nosūtītā starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija, kam bija jāseko parlamenta vēlēšanām 2009. gada 5. aprīlī, kā arī ņemot vērā EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) pēcvēlēšanu ziņojumu par laikposmu no 2009. gada 6. līdz 17. aprīlim,

ņemot vērā Francijas, Čehijas un Zviedrijas ārlietu ministru 2009. gada 9. aprīļa kopējo paziņojumu par stāvokli Moldovas Republikā,

ņemot vērā ES prezidentūras 2009. gada 7. un 8. aprīļa paziņojumus par stāvokli Moldovas Republikā,

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 27. un 28. aprīļa sanāksmes secinājumus, kā arī 2009. gada 28. aprīļa viedokļu apmaiņu ar ES prezidentūru, kas notika Eiropas Parlamenta Ārlietu komitejā,

ņemot vērā ES KĀDP augstā pārstāvja Javier Solana2009. gada 7. un 11. aprīļa paziņojumus par stāvokli Moldovas Republikā,

ņemot vērā ārējo sakaru komisāres Benita Ferrero Waldner2009. gada 6., 7. un 11. aprīļa paziņojumus par stāvokli Moldovas Republikā,

ņemot vērā ANO organizāciju un programmu Moldovas grupas 2009. gada 12. aprīļa paziņojumu,

ņemot vērā Eiropas Padomes 2002. gada 24. aprīļa rezolūciju Nr. 1280,

ņemot vērā cilvēktiesību aizsardzības organizācijas “Amnesty International”2009. gada 7. aprīļa Moldovas memorandu par stāvokli Moldovā 2009. gada 17. aprīļa notikumu laikā un pēc tam,

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Eiropas Parlamenta uz Moldovu nosūtītā ad hoc delegācija, kura šo valsti apmeklēja laikā no 2009. gada 26. līdz 29. aprīlim,

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā EKP un Austrumu partnerībā, kuru paredzēts drīz sākt, ir atzīta Moldovas tiekšanās uz Eiropu un Moldovas nozīme, kāda tai ir kā valstij, ko senas vēsturiskas, kultūras un ekonomikas saites vieno ar Eiropas Savienības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā EKP un Austrumu partnerībā, kuru paredzēts drīz sākt, ir atzīta Moldovas tiekšanās uz Eiropu un Moldovas nozīme, kāda tai ir kā valstij, ko senas vēsturiskas, kultūras un ekonomikas saites vieno ar Eiropas Savienības dalībvalstīm;

| B. | tā kā ES un Moldovas rīcības plāna mērķis ir veicināt politiskās un institucionālās reformas Moldovas Republikā, tostarp demokrātijas un cilvēktiesību, tiesiskuma, tiesu iestāžu neatkarības, plašsaziņas līdzekļu brīvības, kā arī labu kaimiņattiecību jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Moldovas rīcības plāna mērķis ir veicināt politiskās un institucionālās reformas Moldovas Republikā, tostarp demokrātijas un cilvēktiesību, tiesiskuma, tiesu iestāžu neatkarības, plašsaziņas līdzekļu brīvības, kā arī labu kaimiņattiecību jomā;

| C. | tā kā ir izvirzīts mērķis 2009. gada jūnijā ES un Moldovas Sadarbības padomē sākt sarunas par jaunu Moldovas Republikas un ES nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir izvirzīts mērķis 2009. gada jūnijā ES un Moldovas Sadarbības padomē sākt sarunas par jaunu Moldovas Republikas un ES nolīgumu;

| D. | tā kā Moldovas Republika ir Eiropas Padomes un EDSO locekle, un tādējādi tā apņēmusies patiesi veicināt demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, tostarp novērst un apkarot spīdzināšanu, nežēlīgu un citādi necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā Moldovas Republika ir Eiropas Padomes un EDSO locekle, un tādējādi tā apņēmusies patiesi veicināt demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu, tostarp novērst un apkarot spīdzināšanu, nežēlīgu un citādi necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos;

| E. | tā kā 2009. gada 5. aprīlī Moldovā notika parlamenta vēlēšanas, ko uzraudzīja starptautiska vēlēšanu novērošanas misija, kuras sastāvā bija EDSO/ODIHR un Eiropas Parlamenta, EDSO Parlamentārās asamblejas un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pārstāvji; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2009. gada 5. aprīlī Moldovā notika parlamenta vēlēšanas, ko uzraudzīja starptautiska vēlēšanu novērošanas misija, kuras sastāvā bija EDSO/ODIHR un Eiropas Parlamenta, EDSO Parlamentārās asamblejas un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas pārstāvji;

| F. | tā kā pirmsvēlēšanu periodā tika paustas nopietnas bažas par to, ka valdība kontrolē plašsaziņas līdzekļus, iebiedē un izsaka draudus opozīcijas vadītājiem un privātajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī ļaunprātīgi izmanto administratīvos līdzekļus valdības partijas interesēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā pirmsvēlēšanu periodā tika paustas nopietnas bažas par to, ka valdība kontrolē plašsaziņas līdzekļus, iebiedē un izsaka draudus opozīcijas vadītājiem un privātajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī ļaunprātīgi izmanto administratīvos līdzekļus valdības partijas interesēs;

| G. | tā kā ārzemēs dzīvo no 500 000 līdz 1 miljonam moldāvu un tā kā pirms 2009. gada 5. aprīļa vēlēšanām Moldovas iestādēm tika nosūtītas daudzu NVO un Moldovas diasporas asociāciju parakstītas sūdzības, tostarp arī 2009. gada februārī Moldovas Republikas prezidentam, Moldovas Republikas parlamenta priekšsēdētājam un ministru prezidentam nosūtītā sūdzība par pasākumiem, ar kuriem ārzemēs dzīvojošiem moldāviem atņem balsošanas tiesības, tomēr šīs sūdzības netika ņemtas vērā; ņemot vērā ļoti ierobežoto moldāvu balsotāju skaitu ārpus Moldovas Republikas (220 000 balsotāju); |
| --- | --- |

G.

tā kā ārzemēs dzīvo no 500 000 līdz 1 miljonam moldāvu un tā kā pirms 2009. gada 5. aprīļa vēlēšanām Moldovas iestādēm tika nosūtītas daudzu NVO un Moldovas diasporas asociāciju parakstītas sūdzības, tostarp arī 2009. gada februārī Moldovas Republikas prezidentam, Moldovas Republikas parlamenta priekšsēdētājam un ministru prezidentam nosūtītā sūdzība par pasākumiem, ar kuriem ārzemēs dzīvojošiem moldāviem atņem balsošanas tiesības, tomēr šīs sūdzības netika ņemtas vērā; ņemot vērā ļoti ierobežoto moldāvu balsotāju skaitu ārpus Moldovas Republikas (220 000 balsotāju);

| H. | tā kā separātiskā Piedņestras reģiona faktiskās varas iestādes nepieļāva daudzu Moldovas pilsoņu dalību vēlēšanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā separātiskā Piedņestras reģiona faktiskās varas iestādes nepieļāva daudzu Moldovas pilsoņu dalību vēlēšanās;

| I. | tā kā starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savos sākotnējos atzinumos secināja, ka vēlēšanas atbilda daudzām starptautiskām normām un saistībām, taču vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai nodrošinātu, ka vēlēšanu process notiek bez nevajadzīgas administratīvas iejaukšanās, un palielinātu sabiedrības uzticēšanos; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā vēlēšanu novērošanas misija savos sākotnējos atzinumos secināja, ka vēlēšanas atbilda daudzām starptautiskām normām un saistībām, taču vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, lai nodrošinātu, ka vēlēšanu process notiek bez nevajadzīgas administratīvas iejaukšanās, un palielinātu sabiedrības uzticēšanos;

| J. | tā kā opozīcijas partijas un grupa “Koalīcija 2009” izteica sūdzības par daudziem pārkāpumiem 2009. gada 5. aprīļa vēlēšanu laikā, tostarp gan vēlētāju sarakstu un papildsarakstu sagatavošanā, gan arī balsu skaitīšanā un datu apkopošanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā opozīcijas partijas un grupa “Koalīcija 2009” izteica sūdzības par daudziem pārkāpumiem 2009. gada 5. aprīļa vēlēšanu laikā, tostarp gan vēlētāju sarakstu un papildsarakstu sagatavošanā, gan arī balsu skaitīšanā un datu apkopošanā;

| K. | tā kā pēc balsu pārskaitīšanas Centrālā vēlēšanu komisija 2009. gada 21. aprīlī publicēja vēlēšanu galīgos rezultātus un Konstitucionālā tiesa tos apstiprināja 2009. gada 22. aprīlī; |
| --- | --- |

K.

tā kā pēc balsu pārskaitīšanas Centrālā vēlēšanu komisija 2009. gada 21. aprīlī publicēja vēlēšanu galīgos rezultātus un Konstitucionālā tiesa tos apstiprināja 2009. gada 22. aprīlī;

| L. | tā kā notikumiem pēc vēlēšanām bija raksturīga vardarbība un Moldovas valdības plaši izvērsta iebiedēšanas un vardarbības kampaņa, kas radīja bažas par Moldovas varas iestāžu apņemšanos ievērot demokrātijas vērtības un cilvēktiesību principus, kā arī par sabiedrības uzticēšanos šīm varas iestādēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā notikumiem pēc vēlēšanām bija raksturīga vardarbība un Moldovas valdības plaši izvērsta iebiedēšanas un vardarbības kampaņa, kas radīja bažas par Moldovas varas iestāžu apņemšanos ievērot demokrātijas vērtības un cilvēktiesību principus, kā arī par sabiedrības uzticēšanos šīm varas iestādēm;

| M. | tā kā miermīlīgos protestus izraisīja šaubas par vēlēšanu godīgumu un neuzticēšanās valsts iestādēm, tostarp tām, kas vadīja vēlēšanu procesu, un tā kā varas iestādes, atbildot uz tiem vardarbīgā un nesamērīgā veidā, veica nosodāmus vardarbības un vandālisma aktus, lai iebiedētu pilsonisko sabiedrību un vēl vairāk ierobežotu jau tāpat trauslās Moldovas pilsoņu pamattiesības un brīvības; |
| --- | --- |

M.

tā kā miermīlīgos protestus izraisīja šaubas par vēlēšanu godīgumu un neuzticēšanās valsts iestādēm, tostarp tām, kas vadīja vēlēšanu procesu, un tā kā varas iestādes, atbildot uz tiem vardarbīgā un nesamērīgā veidā, veica nosodāmus vardarbības un vandālisma aktus, lai iebiedētu pilsonisko sabiedrību un vēl vairāk ierobežotu jau tāpat trauslās Moldovas pilsoņu pamattiesības un brīvības;

| N. | tā kā ir atzīts, ka vismaz 310 cilvēki tika arestēti un aizturēti, tā kā noteiktu skaitu šo arestēto joprojām patur apcietinājumā un tā kā arestēšanas laikā pret aizturētajiem policijas iecirkņos sistemātiski izturējās necilvēcīgā veidā, ko varētu pielīdzināt spīdzināšanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir atzīts, ka vismaz 310 cilvēki tika arestēti un aizturēti, tā kā noteiktu skaitu šo arestēto joprojām patur apcietinājumā un tā kā arestēšanas laikā pret aizturētajiem policijas iecirkņos sistemātiski izturējās necilvēcīgā veidā, ko varētu pielīdzināt spīdzināšanai;

| O. | tā kā šķiet, ka nenoskaidrotu policijas vienību mērķis, fiziski izrēķinoties un nepamatoti arestējot civiliedzīvotājus, nebija stāvokļa mierīga atrisināšana, bet gan tīšu represijas radīšana; |
| --- | --- |

O.

tā kā šķiet, ka nenoskaidrotu policijas vienību mērķis, fiziski izrēķinoties un nepamatoti arestējot civiliedzīvotājus, nebija stāvokļa mierīga atrisināšana, bet gan tīšu represijas radīšana;

| P. | tā kā Moldovas varas iestādes valstī joprojām veic nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, nepamatotu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un demonstrantu iebiedēšanu un turpina neievērot tiesiskumu un attiecīgās Eiropas konvencijas, kuras Moldova ir parakstījusi; |
| --- | --- |

P.

tā kā Moldovas varas iestādes valstī joprojām veic nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, nepamatotu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un demonstrantu iebiedēšanu un turpina neievērot tiesiskumu un attiecīgās Eiropas konvencijas, kuras Moldova ir parakstījusi;

| Q. | tā kā Moldovas valdība apsūdzēja Rumāniju par iesaistīšanos pēcvēlēšanu demonstrācijās un izraidīja Rumānijas vēstnieku; tā kā Moldovas valdība attiecībā uz šīs ES dalībvalsts pilsoņiem arī atjaunoja vīzu režīmu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Moldovas valdība apsūdzēja Rumāniju par iesaistīšanos pēcvēlēšanu demonstrācijās un izraidīja Rumānijas vēstnieku; tā kā Moldovas valdība attiecībā uz šīs ES dalībvalsts pilsoņiem arī atjaunoja vīzu režīmu;

| R. | tā kā jāuzsver, ka nav kļuvusi zināma neviena nopietna norāde vai pierādījums, uz ko pamatojoties varētu apsūdzēt kādu ES dalībvalsti, ka tā ir atbildīga par pēdējo nedēļu vardarbīgajiem notikumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā jāuzsver, ka nav kļuvusi zināma neviena nopietna norāde vai pierādījums, uz ko pamatojoties varētu apsūdzēt kādu ES dalībvalsti, ka tā ir atbildīga par pēdējo nedēļu vardarbīgajiem notikumiem;

| S. | tā kā patiesas un līdzsvarotas partnerattiecības var attīstīties tikai uz kopīgu vērtību pamata, jo īpaši attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu, kā arī cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā patiesas un līdzsvarotas partnerattiecības var attīstīties tikai uz kopīgu vērtību pamata, jo īpaši attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu, kā arī cilvēktiesību un pilsonisko brīvību ievērošanu;

| T. | tā kā Eiropas Savienība, izmantojot Austrumu partnerības programmu, cenšas panākt lielāku stabilitāti, labāku pārvaldību un ekonomikas attīstību Moldovas Republikā un citās valstīs aiz ES austrumu robežas, |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Savienība, izmantojot Austrumu partnerības programmu, cenšas panākt lielāku stabilitāti, labāku pārvaldību un ekonomikas attīstību Moldovas Republikā un citās valstīs aiz ES austrumu robežas,

| 1. | uzsver, cik svarīgas ir ciešākas attiecības starp ES un Moldovas Republiku un apstiprina, ka jādarbojas kopīgi, lai veicinātu lielāku stabilitāti, drošību un labklājību Eiropas kontinentā un lai novērstu jaunu robežšķirtņu rašanos; |
| --- | --- |

1.

uzsver, cik svarīgas ir ciešākas attiecības starp ES un Moldovas Republiku un apstiprina, ka jādarbojas kopīgi, lai veicinātu lielāku stabilitāti, drošību un labklājību Eiropas kontinentā un lai novērstu jaunu robežšķirtņu rašanos;

| 2. | atkārtoti apstiprina apņemšanos turpināt jēgpilnu un mērķtiecīgu dialogu ar Moldovas Republiku, taču piešķir lielu nozīmi stingru noteikumu ieviešanai attiecībā uz tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, vienlaikus uzsverot, ka turpmākai attiecību nostiprināšanai (tostarp jauna, plašāka nolīguma noslēgšanai) vajadzētu būt saistītai ar patiesām un acīmredzamām Moldovas varas iestāžu saistībām demokrātijas un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apstiprina apņemšanos turpināt jēgpilnu un mērķtiecīgu dialogu ar Moldovas Republiku, taču piešķir lielu nozīmi stingru noteikumu ieviešanai attiecībā uz tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, vienlaikus uzsverot, ka turpmākai attiecību nostiprināšanai (tostarp jauna, plašāka nolīguma noslēgšanai) vajadzētu būt saistītai ar patiesām un acīmredzamām Moldovas varas iestāžu saistībām demokrātijas un cilvēktiesību jomā;

| 3. | uzsver, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskām demokrātijas normām pirms vēlēšanām, to laikā un pēc tām, lai tālāk attīstītu Moldovas Republikas un Eiropas Savienības attiecības; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskām demokrātijas normām pirms vēlēšanām, to laikā un pēc tām, lai tālāk attīstītu Moldovas Republikas un Eiropas Savienības attiecības;

| 4. | asi nosoda plašo iebiedēšanas kampaņu, smagos cilvēktiesību pārkāpumus un citas Moldovas valdības prettiesiskās darbības pēc parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

4.

asi nosoda plašo iebiedēšanas kampaņu, smagos cilvēktiesību pārkāpumus un citas Moldovas valdības prettiesiskās darbības pēc parlamenta vēlēšanām;

| 5. | aicina Moldovas iestādes nekavējoties pārtraukt nelikumīgo apcietināšanu un nodrošināt valdības darbību atbilstoši valsts starptautiskajām saistībām un pienākumiem attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

5.

aicina Moldovas iestādes nekavējoties pārtraukt nelikumīgo apcietināšanu un nodrošināt valdības darbību atbilstoši valsts starptautiskajām saistībām un pienākumiem attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām;

| 6. | pauž īpašas bažas par nelikumīgajiem un patvaļīgajiem arestiem un plaši izplatītajiem arestēto iedzīvotāju cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši par pārkāpumiem attiecībā uz tiesībām uz dzīvību, tiesībām neciest no fiziskas vardarbības, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās, spīdzināšanas un sodīšanas, tiesībām uz brīvību un drošību, tiesībām uz taisnīgu tiesu un tiesībām uz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību, kā arī par to, ka šie pārkāpumi joprojām turpinās; |
| --- | --- |

6.

pauž īpašas bažas par nelikumīgajiem un patvaļīgajiem arestiem un plaši izplatītajiem arestēto iedzīvotāju cilvēktiesību pārkāpumiem, jo īpaši par pārkāpumiem attiecībā uz tiesībām uz dzīvību, tiesībām neciest no fiziskas vardarbības, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās, spīdzināšanas un sodīšanas, tiesībām uz brīvību un drošību, tiesībām uz taisnīgu tiesu un tiesībām uz pulcēšanās, biedrošanās un vārda brīvību, kā arī par to, ka šie pārkāpumi joprojām turpinās;

| 7. | uzskata, ka jāveido valsts mēroga dialogs, kurā piedalītos valdība un opozīcijas partijas un kura mērķis būtu ievērojami uzlabot demokrātiskās procedūras un demokrātisko institūciju darbību Moldovas Republikā, turklāt šā dialoga gaitā nekavējoties jānovērš nepilnības, kas minētas starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas atzinumos; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka jāveido valsts mēroga dialogs, kurā piedalītos valdība un opozīcijas partijas un kura mērķis būtu ievērojami uzlabot demokrātiskās procedūras un demokrātisko institūciju darbību Moldovas Republikā, turklāt šā dialoga gaitā nekavējoties jānovērš nepilnības, kas minētas starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas atzinumos;

| 8. | tomēr uzsver, ka iekšējā spriedze Moldovas Republikā ir ļoti liela un tādēļ uzskata, ka nekavējoties ir jāizveido neatkarīga izmeklēšanas komiteja, kurā piedalītos ES, Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komiteja un neatkarīgi eksperti, lai nodrošinātu objektīvu un pārredzamu izmeklēšanas gaitu; |
| --- | --- |

8.

tomēr uzsver, ka iekšējā spriedze Moldovas Republikā ir ļoti liela un tādēļ uzskata, ka nekavējoties ir jāizveido neatkarīga izmeklēšanas komiteja, kurā piedalītos ES, Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komiteja un neatkarīgi eksperti, lai nodrošinātu objektīvu un pārredzamu izmeklēšanas gaitu;

| 9. | uzstāj, ka jāsauc pie atbildības visas personas, kas atzītas par atbildīgām brutālā vardarbībā pret aizturētajiem; turklāt uzsver, ka šīs izmeklēšanas komitejas atzinumu rezultātā Moldovas Republikā vajadzētu veikt arī pilnvērtīgu tiesību sistēmas un policijas spēku reformu; |
| --- | --- |

9.

uzstāj, ka jāsauc pie atbildības visas personas, kas atzītas par atbildīgām brutālā vardarbībā pret aizturētajiem; turklāt uzsver, ka šīs izmeklēšanas komitejas atzinumu rezultātā Moldovas Republikā vajadzētu veikt arī pilnvērtīgu tiesību sistēmas un policijas spēku reformu;

| 10. | aicina veikt īpašu izmeklēšanu par nāves gadījumiem notikumos pēc vēlēšanām, kā arī par jebkuriem iespējamiem izvarošanas un necilvēcīgas apiešanās gadījumiem, kas notika aizturēšanas un politisku iemeslu dēļ notikušo arestu laikā, piemēram, Anatol Matasaru un Gabriel Stati gadījumā; |
| --- | --- |

10.

aicina veikt īpašu izmeklēšanu par nāves gadījumiem notikumos pēc vēlēšanām, kā arī par jebkuriem iespējamiem izvarošanas un necilvēcīgas apiešanās gadījumiem, kas notika aizturēšanas un politisku iemeslu dēļ notikušo arestu laikā, piemēram, Anatol Matasaru un Gabriel Stati gadījumā;

| 11. | nosoda iebiedēšanas kampaņu, kuru Moldovas iestādes uzsākušas pret žurnālistiem, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un opozīcijas partijām, jo īpaši žurnālistu arestus un izraidīšanu, pieejas pārtraukšanu tīmekļa vietnēm un TV stacijām, propagandas raidīšanu sabiedriskajos kanālos un atteikumu opozīcijas pārstāvjiem attiecībā uz piekļuvi sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka šo darbību mērķis ir izolēt Moldovas Republiku no pašmāju un starptautiskajiem plašsaziņas līdzekļiem un nepieļaut sabiedrības kontroli; pauž nožēlu par šīs cenzūras turpināšanos, ņemot vērā iekšlietu ministra un tieslietu ministra vēstuli NVO, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļiem, un nosoda to; |
| --- | --- |

11.

nosoda iebiedēšanas kampaņu, kuru Moldovas iestādes uzsākušas pret žurnālistiem, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un opozīcijas partijām, jo īpaši žurnālistu arestus un izraidīšanu, pieejas pārtraukšanu tīmekļa vietnēm un TV stacijām, propagandas raidīšanu sabiedriskajos kanālos un atteikumu opozīcijas pārstāvjiem attiecībā uz piekļuvi sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka šo darbību mērķis ir izolēt Moldovas Republiku no pašmāju un starptautiskajiem plašsaziņas līdzekļiem un nepieļaut sabiedrības kontroli; pauž nožēlu par šīs cenzūras turpināšanos, ņemot vērā iekšlietu ministra un tieslietu ministra vēstuli NVO, politiskajām partijām un plašsaziņas līdzekļiem, un nosoda to;

| 12. | pauž lielu nožēlu par Moldovas varas iestāžu lēmumu izraidīt Rumānijas vēstnieku un ieviest vīzu režīmu šīs ES dalībvalsts pilsoņiem; uzsver, ka ES pilsoņu diskriminācija viņu valstspiederības dēļ ir nepieņemama un aicina Moldovas iestādes atjaunot Rumānijas pilsoņiem bezvīzu režīmu; |
| --- | --- |

12.

pauž lielu nožēlu par Moldovas varas iestāžu lēmumu izraidīt Rumānijas vēstnieku un ieviest vīzu režīmu šīs ES dalībvalsts pilsoņiem; uzsver, ka ES pilsoņu diskriminācija viņu valstspiederības dēļ ir nepieņemama un aicina Moldovas iestādes atjaunot Rumānijas pilsoņiem bezvīzu režīmu;

| 13. | vienlaikus aicina Padomi un Komisiju pārskatīt ES noteikto vīzu kārtību attiecībā uz Moldovas Republiku, lai atvieglotu vīzu piešķiršanas nosacījumus (jo īpaši finanšu nosacījumus) Moldovas pilsoņiem un būtu iespējams izmantot labāku ceļošanas režīmu; tomēr cer, ka Moldovas pilsoņi neizmantos labāku vīzu un ceļošanas sistēmu, lai masveidā atstātu savu valsti, bet gan aktīvi piedalīsies dzimtās valsts turpmākajā attīstībā; |
| --- | --- |

13.

vienlaikus aicina Padomi un Komisiju pārskatīt ES noteikto vīzu kārtību attiecībā uz Moldovas Republiku, lai atvieglotu vīzu piešķiršanas nosacījumus (jo īpaši finanšu nosacījumus) Moldovas pilsoņiem un būtu iespējams izmantot labāku ceļošanas režīmu; tomēr cer, ka Moldovas pilsoņi neizmantos labāku vīzu un ceļošanas sistēmu, lai masveidā atstātu savu valsti, bet gan aktīvi piedalīsies dzimtās valsts turpmākajā attīstībā;

| 14. | norāda, ka apgalvojumi par kādu ES valsti, kas it kā bijusi iesaistīta minētajos notikumos, šķiet nepamatoti un tie netika ne apspriesti, ne atkārtoti sanāksmēs, ko Moldovas Republikā rīkoja uz turieni nosūtītā ad hoc delegācija; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka apgalvojumi par kādu ES valsti, kas it kā bijusi iesaistīta minētajos notikumos, šķiet nepamatoti un tie netika ne apspriesti, ne atkārtoti sanāksmēs, ko Moldovas Republikā rīkoja uz turieni nosūtītā ad hoc delegācija;

| 15. | pieprasa sniegt tūlītējus un nopietnus pierādījumus visiem Moldovas valdības apgalvojumiem par demonstrantu it kā veiktu noziedzīgu darbību un par ārvalstu valdību iesaistīšanos; |
| --- | --- |

15.

pieprasa sniegt tūlītējus un nopietnus pierādījumus visiem Moldovas valdības apgalvojumiem par demonstrantu it kā veiktu noziedzīgu darbību un par ārvalstu valdību iesaistīšanos;

| 16. | atzīmē Moldovas varas iestāžu paziņojumus par krimināllietas uzsākšanu attiecībā uz “2009. gada 7. aprīļa mēģinājumiem uzurpēt varu valstī”, kā arī aicina šo izmeklēšanu veikt pārredzami un cer, ka tās gaitā tiks noskaidroti visi Moldovas iestāžu apgalvojumi par iespējamo vienas vai vairāku trešo valstu dalību šajos notikumos; |
| --- | --- |

16.

atzīmē Moldovas varas iestāžu paziņojumus par krimināllietas uzsākšanu attiecībā uz “2009. gada 7. aprīļa mēģinājumiem uzurpēt varu valstī”, kā arī aicina šo izmeklēšanu veikt pārredzami un cer, ka tās gaitā tiks noskaidroti visi Moldovas iestāžu apgalvojumi par iespējamo vienas vai vairāku trešo valstu dalību šajos notikumos;

| 17. | nosoda jebkādu vardarbību un vandālismu, tomēr uzskata, ka ir nepieņemami ikvienu protestu uzskatīt par noziedzīgu darbību un iespējamu “pret konstitūciju vērstu sazvērestību”; uzskata, ka miermīlīgos protestus galvenokārt izraisīja šaubas par vēlēšanu godīgumu, neuzticēšanās valsts iestādēm un neapmierinātība ar sociālo un ekonomisko stāvokli Moldovas Republikā; |
| --- | --- |

17.

nosoda jebkādu vardarbību un vandālismu, tomēr uzskata, ka ir nepieņemami ikvienu protestu uzskatīt par noziedzīgu darbību un iespējamu “pret konstitūciju vērstu sazvērestību”; uzskata, ka miermīlīgos protestus galvenokārt izraisīja šaubas par vēlēšanu godīgumu, neuzticēšanās valsts iestādēm un neapmierinātība ar sociālo un ekonomisko stāvokli Moldovas Republikā;

| 18. | pauž pārliecību, ka vienīgais pašreizējā stāvokļa risinājums Moldovas Republikā ir konstruktīvs dialogs ar opozīcijas partijām, pilsonisko sabiedrību un starptautisko organizāciju pārstāvjiem; |
| --- | --- |

18.

pauž pārliecību, ka vienīgais pašreizējā stāvokļa risinājums Moldovas Republikā ir konstruktīvs dialogs ar opozīcijas partijām, pilsonisko sabiedrību un starptautisko organizāciju pārstāvjiem;

| 19. | uzsver, ka jaunu vēlēšanu rīkošanai nepieciešama opozīcijas un valdības vienošanās par konkrētiem uzlabojumiem vēlēšanu procesā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka jaunu vēlēšanu rīkošanai nepieciešama opozīcijas un valdības vienošanās par konkrētiem uzlabojumiem vēlēšanu procesā;

| 20. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir tiesu iestāžu neatkarība un aicina veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu redaktorisko neatkarību (tostarp Moldovas Radio un televīzijā) un pārtraukt iebiedēšanu un draudus par licences pagarināšanas iespējām attiecībā uz televīziju ProTV, kā arī aicina ievērojami uzlabot Moldovas vēlēšanu likumu, kam būtu izšķirīga nozīme turpmākajos vēlēšanu procesos un demokrātijas nostiprināšanā Moldovas Republikā; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti uzsver, cik svarīga ir tiesu iestāžu neatkarība un aicina veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu redaktorisko neatkarību (tostarp Moldovas Radio un televīzijā) un pārtraukt iebiedēšanu un draudus par licences pagarināšanas iespējām attiecībā uz televīziju ProTV, kā arī aicina ievērojami uzlabot Moldovas vēlēšanu likumu, kam būtu izšķirīga nozīme turpmākajos vēlēšanu procesos un demokrātijas nostiprināšanā Moldovas Republikā;

| 21. | pauž nožēlu, ka Moldovas valdība necentās pildīt Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumus un atvieglot balsošanu tiem valsts pilsoņiem, kuri dzīvo ārzemēs; aicina Moldovas varas iestādes savlaicīgi veikt nepieciešamos pasākumus, lai to nodrošinātu; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu, ka Moldovas valdība necentās pildīt Eiropas Padomes Venēcijas komisijas ieteikumus un atvieglot balsošanu tiem valsts pilsoņiem, kuri dzīvo ārzemēs; aicina Moldovas varas iestādes savlaicīgi veikt nepieciešamos pasākumus, lai to nodrošinātu;

| 22. | uzsver, ka pastāv liela neatbilstība starp EDSO/ODIHR starpposma ziņojumu par vēlēšanu norisi un pretenzijām, kuras par plašajiem pārkāpumiem vēlēšanu gaitā izteikušas daudzas Moldovas NVO; norāda, ka tas jāņem vērā gan turpmāk pārskatot EDSO/ODIHR vēlēšanu novērošanas darbības, gan arī sniedzot ES ieguldījumu starptautiskajās vēlēšanu novērošanas misijās; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka pastāv liela neatbilstība starp EDSO/ODIHR starpposma ziņojumu par vēlēšanu norisi un pretenzijām, kuras par plašajiem pārkāpumiem vēlēšanu gaitā izteikušas daudzas Moldovas NVO; norāda, ka tas jāņem vērā gan turpmāk pārskatot EDSO/ODIHR vēlēšanu novērošanas darbības, gan arī sniedzot ES ieguldījumu starptautiskajās vēlēšanu novērošanas misijās;

| 23. | uzskata, ka, lai saglabātu Moldovas Republikas iedzīvotāju uzticēšanos, ES ir aktīvi, pamatīgi un visaptveroši jāiesaistās pašreizējās situācijas pārvaldīšanā; iesaka Padomei apsvērt iespēju nosūtīt uz Moldovas Republiku Tiesiskuma misiju, lai sekmētu reformu procesu tiesībaizsardzības iestādēs, jo īpaši policijas un tieslietu jomā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka, lai saglabātu Moldovas Republikas iedzīvotāju uzticēšanos, ES ir aktīvi, pamatīgi un visaptveroši jāiesaistās pašreizējās situācijas pārvaldīšanā; iesaka Padomei apsvērt iespēju nosūtīt uz Moldovas Republiku Tiesiskuma misiju, lai sekmētu reformu procesu tiesībaizsardzības iestādēs, jo īpaši policijas un tieslietu jomā;

| 24. | uzsver, ka Padomei, Komisijai un dalībvalstīm pilnībā jāizmanto EKP un jo īpaši jaunā Austrumu partnerības programma, lai panāktu lielāku stabilitāti, labāku pārvaldību un līdzsvarotu ekonomikas attīstību Moldovas Republikā un citās valstīs aiz Savienības austrumu robežas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka Padomei, Komisijai un dalībvalstīm pilnībā jāizmanto EKP un jo īpaši jaunā Austrumu partnerības programma, lai panāktu lielāku stabilitāti, labāku pārvaldību un līdzsvarotu ekonomikas attīstību Moldovas Republikā un citās valstīs aiz Savienības austrumu robežas;

| 25. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES finansējums, kas paredzēts cilvēktiesību un fundamentālo brīvību jomai Moldovā, tiktu lietots efektīvāk, jo īpaši pilnā apjomā izmantojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu un EKP instrumenta noteikumus; lūdz Komisiju iesniegt sīki izstrādātu ziņojumu par jebkādu Eiropas līdzekļu izmantošanu Moldovas Republikā, īpašu uzmanību pievēršot līdzekļiem, kuri piešķirti labas pārvaldes un demokrātijas attīstīšanai; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ES finansējums, kas paredzēts cilvēktiesību un fundamentālo brīvību jomai Moldovā, tiktu lietots efektīvāk, jo īpaši pilnā apjomā izmantojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu un EKP instrumenta noteikumus; lūdz Komisiju iesniegt sīki izstrādātu ziņojumu par jebkādu Eiropas līdzekļu izmantošanu Moldovas Republikā, īpašu uzmanību pievēršot līdzekļiem, kuri piešķirti labas pārvaldes un demokrātijas attīstīšanai;

| 26. | aicina Padomi un Komisiju pastiprināt ES īpašā pārstāvja Moldovas Republikā misiju, attiecinot to gan uz šīs misijas darbības jomu, gan tai piešķirtajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi un Komisiju pastiprināt ES īpašā pārstāvja Moldovas Republikā misiju, attiecinot to gan uz šīs misijas darbības jomu, gan tai piešķirtajiem līdzekļiem;

| 27. | atkārtoti apliecina atbalstu Moldovas Republikas teritoriālajai vienotībai un norāda, ka nepieciešama aktīvāka ES loma Piedņestras jautājuma risinājuma meklējumos; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti apliecina atbalstu Moldovas Republikas teritoriālajai vienotībai un norāda, ka nepieciešama aktīvāka ES loma Piedņestras jautājuma risinājuma meklējumos;

| 28. | vēlreiz uzsver, ka Eiropas Savienībai jādara viss iespējamais, lai piedāvātu Moldovas tautai patiesu eiropeisku nākotni; aicina visus politiskos spēkus Moldovas Republikā un arī šīs valsts partnerus nemēģināt izmantot pašreizējo nestabilo stāvokli, lai novirzītu Moldovu no tās virzības uz Eiropu; |
| --- | --- |

28.

vēlreiz uzsver, ka Eiropas Savienībai jādara viss iespējamais, lai piedāvātu Moldovas tautai patiesu eiropeisku nākotni; aicina visus politiskos spēkus Moldovas Republikā un arī šīs valsts partnerus nemēģināt izmantot pašreizējo nestabilo stāvokli, lai novirzītu Moldovu no tās virzības uz Eiropu;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes un EDSO parlamentārajām asamblejām, kā arī Moldovas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomes un EDSO parlamentārajām asamblejām, kā arī Moldovas Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 304 E, 1.12.2005., 398. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/60

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija2008. gada ziņojums par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politika cilvēktiesību jomā

P6_TA(2009)0385

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jautājumā (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā desmito Eiropas Savienības ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām (2008) (Padomes dokuments 14146/1/2008),

ņemot vērā Eiropas Savienības līguma 3., 6., 11., 13. un 19. pantu un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177. un 300. pantu,

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus saistītos starptautiskos cilvēktiesību instrumentus (1),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Hartu,

ņemot vērā visas Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas par cilvēktiesībām un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

ņemot vērā reģionālos cilvēktiesību instrumentus, tostarp jo īpaši Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, Fakultatīvo protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā, Amerikas Konvenciju par cilvēktiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu,

ņemot vērā 2009. gada 15. janvāra deklarāciju par situāciju Gazas joslā (2) un 2009. gada 27. janvāra Vispārējo lietu un ārlietu padomes secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu,

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtu spēkā stāšanos 2002. gada 1. jūlijā un Parlamenta rezolūcijas saistībā ar SKT (3),

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par pasākumiem pret cilvēku tirdzniecību un Eiropas Savienības 2005. gada plānu par paraugpraksi, standartiem un procedūrām cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai (4),

ņemot vērā Eiropas Konvencijas cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzībai (ECHR) 13. protokolu par nāvessoda atcelšanu visos gadījumos,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu (Konvencija pret spīdzināšanu),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvenciju par bērnu tiesībām,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Konvenciju par visa veida diskriminācijas pret sievietēm izskaušanu un tai pievienoto fakultatīvo protokolu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (5),

ņemot vērā Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu un Eiropas Kopienas (ĀKK-EK) partnerattiecību nolīgumu un tā pārskatu (6),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments jeb EIDHR),

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību situāciju pasaulē,

ņemot vērā rezolūcijas par ANO Cilvēktiesību komitejas (UNHRC) piekto un septīto sesiju, kas attiecīgi pieņemtas 2007. gada 7. jūnijā (8) un 2008. gada 21. februārī (9), un par sarunu par ANO Cilvēktiesību komiteju iznākumu,

ņemot vērā 2006. gada 14. februāra rezolūciju par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (10),

ņemot vērā 2007. gada 1. februāra (11) un 2007. gada 26. aprīļa (12) rezolūcijas par iniciatīvu attiecībā uz vispasaules moratoriju nāvessodam un ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 62/149 par moratoriju nāvessoda izmantošanai,

ņemot vērā 2001. gada 20. septembra rezolūciju par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu (13), kas apstiprina, ka jebkura veida kropļošana jebkurā pakāpē ir vardarbība pret sievieti un viņas pamattiesību pārkāpums,

ņemot vērā 2007. gada 6. septembra rezolūciju par divpusēju sarunu un apspriešanās par cilvēktiesību jautajumiem ar trešām valstīm norisi (14), tostarp sieviešu tiesībām, kuras skaidri jāiekļauj visos dialogos par cilvēktiesībām,

ņemot vērā 2008. gada 4. septembra rezolūciju par ES sankciju izvērtēšanu, kas ir daļa no ES pasākumiem un stratēģijām cilvēktiesību jomā (15),

ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju ‘Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām’ (16),

ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par vārda brīvību internetā (17),

ņemot vērā visas rezolūcijas, ko tas pieņēmis par īpaši būtiskiem cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumu gadījumiem,

ņemot vērā Eiropas Savienības NVO Cilvēktiesību forumu, kas notika 2007. gada decembrī Lisabonā,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invalididitāti tiesībām, ko 2007. gada 30. martā parakstīja Eiropas Kopiena un lielākā daļa dalībvalstu un kas nosaka pienākumu ietvert pasākumos cilvēktiesību jomā trešās valstīs invalīdu intereses un problēmas,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretariāta īpašā pārstāvja darbību attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvju situāciju,

ņemot vērā Starptautisko Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, kas pieņemta 2006. gada decembrī,

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes attiecībā uz starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā (18), bērniem un bruņotiem konfliktiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī nāvessodu, spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos, dialogu cilvēktiesību jomā ar trešām valstīm, bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, vardarbību pret sievietēm un cīņu pret jebkāda veida diskrimināciju pret sievietēm,

ņemot vērā tā 2008. gada 8. maija rezolūciju par ES vēlēšanu novērošanas misijām – mērķi, prakse un uzdevumi nākotnē, (19),

ņemot vērā 2009. gada 14. janvāra rezolūciju par ANO Cilvēktiesību padomes attīstību un ES lomu šajā procesā (20),

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 112. panta 2. daļu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A6-0264/2009),

| A. | tā kā cilvēktiesības un to aizsardzība ir balstīta uz cilvēka cieņas atzīšanu; tā kā šajā sakarībā būtu jāatgādina Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas ievadvārdi, proti: ‘atzīdama, ka visiem cilvēku sabiedrības locekļiem piemītošās cieņas un viņu vienlīdzīgo un neatņemamo tiesību atzīšana ir pamats brīvībai, taisnīgumam un mieram visā pasaulē’; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesības un to aizsardzība ir balstīta uz cilvēka cieņas atzīšanu; tā kā šajā sakarībā būtu jāatgādina Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas ievadvārdi, proti: ‘atzīdama, ka visiem cilvēku sabiedrības locekļiem piemītošās cieņas un viņu vienlīdzīgo un neatņemamo tiesību atzīšana ir pamats brīvībai, taisnīgumam un mieram visā pasaulē’;

| B. | tā kā taisnīguma, brīvības, demokrātijas un tiesiskuma pamatā ir patiesa cilvēka cieņas atzīšana un tā kā šāda atzīšana ir visu cilvēktiesību pamatā; |
| --- | --- |

B.

tā kā taisnīguma, brīvības, demokrātijas un tiesiskuma pamatā ir patiesa cilvēka cieņas atzīšana un tā kā šāda atzīšana ir visu cilvēktiesību pamatā;

| C. | tā kā desmitais Eiropas Savienības ikgadējais ziņojums par cilvēktiesībām (2008), ko sagatavoja Padome un Komisija, sniedz vispārēju pārskatu par Eiropas Savienības iestāžu rīcību attiecībā uz cilvēktiesību situāciju Eiropas Savienībā un ārpus tās, |
| --- | --- |

C.

tā kā desmitais Eiropas Savienības ikgadējais ziņojums par cilvēktiesībām (2008), ko sagatavoja Padome un Komisija, sniedz vispārēju pārskatu par Eiropas Savienības iestāžu rīcību attiecībā uz cilvēktiesību situāciju Eiropas Savienībā un ārpus tās,

| D. | tā kā šī rezolūcija paredz izpētīt un izvērtēt Komisijas, Padomes un Parlamenta pasākumus cilvēktiesību jomā un īpašos gadījumos sniegt konstruktīvu kritiku par tiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā šī rezolūcija paredz izpētīt un izvērtēt Komisijas, Padomes un Parlamenta pasākumus cilvēktiesību jomā un īpašos gadījumos sniegt konstruktīvu kritiku par tiem;

| E. | tā kā konstatētā cilvēktiesību situācija Eiropas Savienībā tieši ietekmē tās uzticamību un spēju īstenot efektīvu ārpolitiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā konstatētā cilvēktiesību situācija Eiropas Savienībā tieši ietekmē tās uzticamību un spēju īstenot efektīvu ārpolitiku;

| F. | tā kā ir jāvelta vairāk uzmanības cilvēka pamattiesību, jo īpaši politisko tiesību, ievērošanai, apspriežot un īstenojot divpusējus vai reģionālus tirdzniecības nolīgumus, pat tādus, kas noslēgti ar nozīmīgiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāvelta vairāk uzmanības cilvēka pamattiesību, jo īpaši politisko tiesību, ievērošanai, apspriežot un īstenojot divpusējus vai reģionālus tirdzniecības nolīgumus, pat tādus, kas noslēgti ar nozīmīgiem tirdzniecības partneriem;

| G. | tā kā Eiropas Savienības un tās trešo valstu partneru parakstītajos nolīgumos ir jāievēro cilvēktiesību klauzula; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienības un tās trešo valstu partneru parakstītajos nolīgumos ir jāievēro cilvēktiesību klauzula;

| H. | tā kā dažādos pasaules reģionos politikas virzieni, kas veicina cilvēktiesības, ir apdraudēti, jo cilvēktiesību pārkāpumi nenovēršami ir saistīti ar to pārkāpēju centieniem mazināt jebkuru politikas virzienu, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu, ietekmi, jo īpaši valstīs, kur cilvēktiesību pārkāpumi ir ļoti būtiski nedemokrātiskas valdības varas saglabāšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā dažādos pasaules reģionos politikas virzieni, kas veicina cilvēktiesības, ir apdraudēti, jo cilvēktiesību pārkāpumi nenovēršami ir saistīti ar to pārkāpēju centieniem mazināt jebkuru politikas virzienu, kas veicina cilvēktiesību ievērošanu, ietekmi, jo īpaši valstīs, kur cilvēktiesību pārkāpumi ir ļoti būtiski nedemokrātiskas valdības varas saglabāšanai;

| 1. | uzskata, ka ES ir nepieciešams attīstīt saskaņotu un konsekventu politiku, lai nodrošinātu un veicinātu cilvēktiesības visā pasaulē, un uzsver nepieciešamību šādu politiku organizēt efektīvāk; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ES ir nepieciešams attīstīt saskaņotu un konsekventu politiku, lai nodrošinātu un veicinātu cilvēktiesības visā pasaulē, un uzsver nepieciešamību šādu politiku organizēt efektīvāk;

| 2. | atkārtoti pauž pārliecību, ka, lai uzlabotu cilvēktiesību sekmēšanu, ir jāstiprina ES kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) un ka ES dialogā un institucionālajās attiecībās ar visām pasaules valstīm ir stingri jāievēro, ka cilvēktiesību veicināšana ir KĀDP galvenais mērķis, kas noteikts Eiropas Savienības līguma 11. pantā; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž pārliecību, ka, lai uzlabotu cilvēktiesību sekmēšanu, ir jāstiprina ES kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) un ka ES dialogā un institucionālajās attiecībās ar visām pasaules valstīm ir stingri jāievēro, ka cilvēktiesību veicināšana ir KĀDP galvenais mērķis, kas noteikts Eiropas Savienības līguma 11. pantā;

| 3. | aicina Padomi un Komisiju censties vairāk uzlabot Eiropas Savienības spēju ātri reaģēt uz trešo valstu pārkāpumiem cilvēktiesību jomā; uzsver ES svarīgo lomu un izredžu palielināšanos cilvēktiesību jomā mūsdienu pasaulē; prasa saglabāt kopēju ES ārējo un iekšējo politiku cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi un Komisiju censties vairāk uzlabot Eiropas Savienības spēju ātri reaģēt uz trešo valstu pārkāpumiem cilvēktiesību jomā; uzsver ES svarīgo lomu un izredžu palielināšanos cilvēktiesību jomā mūsdienu pasaulē; prasa saglabāt kopēju ES ārējo un iekšējo politiku cilvēktiesību jomā;

| 4. | aicina saglabāt cilvēktiesību klauzulu ievērošanas maksimālu uzraudzību ES nolīgumos ar trešām valstīm, kā arī sistemātiski iekļaut šādas klauzulas turpmākajos nolīgumos; norāda, ka cilvēktiesību klauzula kā būtiska sastāvdaļa būtu jāpiemēro visiem nolīguma noteikumiem; atkārtoti aicina šo klauzulu sistemātiski papildināt ar reālu izpildes mehānismu; |
| --- | --- |

4.

aicina saglabāt cilvēktiesību klauzulu ievērošanas maksimālu uzraudzību ES nolīgumos ar trešām valstīm, kā arī sistemātiski iekļaut šādas klauzulas turpmākajos nolīgumos; norāda, ka cilvēktiesību klauzula kā būtiska sastāvdaļa būtu jāpiemēro visiem nolīguma noteikumiem; atkārtoti aicina šo klauzulu sistemātiski papildināt ar reālu izpildes mehānismu;

Eiropas Savienības 2008. gada ziņojums par cilvēktiesībām

| 5. | uzsver Eiropas Savienības ikgadējā ziņojuma par cilvēktiesībām nozīmību, analizējot un izvērtējot Eiropas Savienības cilvēktiesību politiku, un atzīst ES iestāžu pasākumu pozitīvo nozīmi šajā jomā; |
| --- | --- |

5.

uzsver Eiropas Savienības ikgadējā ziņojuma par cilvēktiesībām nozīmību, analizējot un izvērtējot Eiropas Savienības cilvēktiesību politiku, un atzīst ES iestāžu pasākumu pozitīvo nozīmi šajā jomā;

| 6. | atkārto prasību, ka ir jānodrošina vairāk labākas informācijas politikas virzienu novērtēšanai un ka vispārējās pieejas uzlabošanai ir jāiesaka elementi un pamatnostādnes, jāsamazina jebkādas pretrunas un jāpielāgo politikas prioritātes, atsevišķi izskatot katras valsts situāciju, lai pieņemtu valsts stratēģiju cilvēktiesību jomā vai vismaz nodaļu par cilvēktiesībām valsts stratēģiskajos dokumentos; atkārtoti aicina regulāri un periodiski izvērtēt Eiropas Savienības politikas virzienus, kā arī cilvēktiesību instrumentu un iniciatīvu trešās valstīs izmantošanu un rezultātus; aicina Padomi un Komisiju izstrādāt speciālus uzskaitāmus rādītājus un etalonuzdevumus, lai noteiktu šo politikas virzienu efektivitāti; |
| --- | --- |

6.

atkārto prasību, ka ir jānodrošina vairāk labākas informācijas politikas virzienu novērtēšanai un ka vispārējās pieejas uzlabošanai ir jāiesaka elementi un pamatnostādnes, jāsamazina jebkādas pretrunas un jāpielāgo politikas prioritātes, atsevišķi izskatot katras valsts situāciju, lai pieņemtu valsts stratēģiju cilvēktiesību jomā vai vismaz nodaļu par cilvēktiesībām valsts stratēģiskajos dokumentos; atkārtoti aicina regulāri un periodiski izvērtēt Eiropas Savienības politikas virzienus, kā arī cilvēktiesību instrumentu un iniciatīvu trešās valstīs izmantošanu un rezultātus; aicina Padomi un Komisiju izstrādāt speciālus uzskaitāmus rādītājus un etalonuzdevumus, lai noteiktu šo politikas virzienu efektivitāti;

| 7. | atzinīgi vērtē publisko iepazīstināšanu ar Padomes un Komisijas 2008. gada ziņojumu Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas sanāksmē 2008. gada 4. novembrī, kas ir arī 1948. gada 10. decembra Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadiena, un iepazīstināšanu ar šo ziņojumu plenārsēdē tajā pašā dienā, kad Hu Jia no Ķīnas tika pasniegta ikgadējā Saharova balva par domas brīvību; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē publisko iepazīstināšanu ar Padomes un Komisijas 2008. gada ziņojumu Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas sanāksmē 2008. gada 4. novembrī, kas ir arī 1948. gada 10. decembra Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadiena, un iepazīstināšanu ar šo ziņojumu plenārsēdē tajā pašā dienā, kad Hu Jia no Ķīnas tika pasniegta ikgadējā Saharova balva par domas brīvību;

| 8. | vēlreiz aicina Padomi un Komisiju noteikt ‘īpašo rūpju valstis’, kurās cilvēktiesību veicināšana ir īpaši apgrūtināta, kā arī valstis, kurās notiek cilvēktiesību pārkāpumi, un šajā nolūkā izstrādāt kritērijus, saskaņā ar kuriem vērtēt valstis atbilstīgi to rezultātiem cilvēktiesību jomā, tādējādi sekmējot īpašu politikas prioritāšu noteikšanu; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz aicina Padomi un Komisiju noteikt ‘īpašo rūpju valstis’, kurās cilvēktiesību veicināšana ir īpaši apgrūtināta, kā arī valstis, kurās notiek cilvēktiesību pārkāpumi, un šajā nolūkā izstrādāt kritērijus, saskaņā ar kuriem vērtēt valstis atbilstīgi to rezultātiem cilvēktiesību jomā, tādējādi sekmējot īpašu politikas prioritāšu noteikšanu;

| 9. | aicina Padomi un Komisiju pielikt lielākas pūles, lai izplatītu gada ziņojumu par cilvēktiesībām un sasniegtu pēc iespējas lielāku auditoriju; arī aicina īstenot sabiedrības informēšanas kampaņas, lai padarītu redzamāku Eiropas Savienības darbību šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi un Komisiju pielikt lielākas pūles, lai izplatītu gada ziņojumu par cilvēktiesībām un sasniegtu pēc iespējas lielāku auditoriju; arī aicina īstenot sabiedrības informēšanas kampaņas, lai padarītu redzamāku Eiropas Savienības darbību šajā jomā;

| 10. | aicina Padomi un Komisiju veikt periodiskus pētījumus attiecībā uz sabiedrības zināšanām par Eiropas Savienības pasākumiem cilvēktiesību jomā un to ietekmi; |
| --- | --- |

10.

aicina Padomi un Komisiju veikt periodiskus pētījumus attiecībā uz sabiedrības zināšanām par Eiropas Savienības pasākumiem cilvēktiesību jomā un to ietekmi;

| 11. | uzskata, ka ziņojums norāda, ka, lai arī tiek veikti pētījumi dažās dalībvalstīs, Eiropas Savienība nav izvērtējusi dalībvalstu praksi attiecībā uz ASV administrācijas pretterorisma politikas virzieniem prezidenta Džordža Buša vadībā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ziņojums norāda, ka, lai arī tiek veikti pētījumi dažās dalībvalstīs, Eiropas Savienība nav izvērtējusi dalībvalstu praksi attiecībā uz ASV administrācijas pretterorisma politikas virzieniem prezidenta Džordža Buša vadībā;

| 12. | saskaņā ar Peru Kongresa 2008. gada aprīlī vienbalsīgi pieņemto rezolūciju aicina Padomi paredzēt iekļaut Eiropas teroristisko organizāciju sarakstā Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA); |
| --- | --- |

12.

saskaņā ar Peru Kongresa 2008. gada aprīlī vienbalsīgi pieņemto rezolūciju aicina Padomi paredzēt iekļaut Eiropas teroristisko organizāciju sarakstā Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA);

| 13. | uzsver, ka, ņemot vērā viedokļu dažādību pasaulē, imigrācijas politika ir uzdevums, kas jārisina, lai Eiropas Savienības ārējās darbības cilvēktiesību jomā būtu ticamas; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, ņemot vērā viedokļu dažādību pasaulē, imigrācijas politika ir uzdevums, kas jārisina, lai Eiropas Savienības ārējās darbības cilvēktiesību jomā būtu ticamas;

Padomes un Komisijas pasākumi cilvēktiesību jomā starptautiskos forumos

| 14. | uzskata, ka kvantitatīvi un kvalitatīvi uzlabojumi Padomes cilvēktiesību sekretariātā turpmāk palielinātu Eiropas Savienības nozīmi cilvēktiesību veicināšanā un ievērošanā tās ārējā politikā; sagaida, ka gaidāmā augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, kurš būtu arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, iecelšana ievērojami palielinātu ES konsekvenci un efektivitāti, ja stātos spēkā Lisabonas līgums; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka kvantitatīvi un kvalitatīvi uzlabojumi Padomes cilvēktiesību sekretariātā turpmāk palielinātu Eiropas Savienības nozīmi cilvēktiesību veicināšanā un ievērošanā tās ārējā politikā; sagaida, ka gaidāmā augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, kurš būtu arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, iecelšana ievērojami palielinātu ES konsekvenci un efektivitāti, ja stātos spēkā Lisabonas līgums;

| 15. | uzskata, ka, ņemot vērā cilvēktiesību jautājumu nozīmīgumu konflikta un pēckonflikta situācijās, ir svarīgi, lai visiem Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem nākotnē piešķirtu pilnvaras, kurās īpaša nozīme būtu cilvēktiesību ievērošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka, ņemot vērā cilvēktiesību jautājumu nozīmīgumu konflikta un pēckonflikta situācijās, ir svarīgi, lai visiem Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem nākotnē piešķirtu pilnvaras, kurās īpaša nozīme būtu cilvēktiesību ievērošanas veicināšanai;

| 16. | atkārtoti prasa Komisijai mudināt Eiropas Savienības dalībvalstis un trešās valstis, ar kurām notiek sarunas par pievienošanos nākotnē vai attiecību stiprināšanu, parakstīt un ratificēt visas būtiskākās Apvienoto Nāciju Oganizācijas un Eiropas Padomes cilvēktiesību konvencijas un pievienotos fakultatīvos protokolus un ievērot starptautisko cilvēktiesību aizsardzības procedūras, kā arī sadarboties starptautisko cilvēktiesību aizsardzības procedūrās un mehānismos; īpaši aicina Eiropas Savienību un ANO Augsto komiteju bēgļu jautājumos noslēgt pamatnolīgumu, lai veicinātu to, ka visas dalībvalstis ratificē un īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti prasa Komisijai mudināt Eiropas Savienības dalībvalstis un trešās valstis, ar kurām notiek sarunas par pievienošanos nākotnē vai attiecību stiprināšanu, parakstīt un ratificēt visas būtiskākās Apvienoto Nāciju Oganizācijas un Eiropas Padomes cilvēktiesību konvencijas un pievienotos fakultatīvos protokolus un ievērot starptautisko cilvēktiesību aizsardzības procedūras, kā arī sadarboties starptautisko cilvēktiesību aizsardzības procedūrās un mehānismos; īpaši aicina Eiropas Savienību un ANO Augsto komiteju bēgļu jautājumos noslēgt pamatnolīgumu, lai veicinātu to, ka visas dalībvalstis ratificē un īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas;

| 17. | aicina Padomi un Komisiju turpināt enerģiskos centienus sekmēt Romas statūtu vispārēju ratifikāciju un to īstenošanai nepieciešamo valsts tiesību aktu pieņemšanu saskaņā ar Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko krimināltiesu (21) un 2004. gada rīcības plānu kopējās nostājas izpildes pārraudzībai; pieprasa paplašināt šādus centienus, iekļaujot tajos nolīguma par SKT privilēģijām un imunitāti, kas ir svarīgs SKT darbības instruments, ratifikāciju un īstenošanu; atzinīgi vērtē faktu, ka, Madagaskarai, Kuka salām un Surinamai 2008. gadā ratificējot Romas statūtus, ratificējušo valstu skaits 2008. gada jūlijā sasniedza 108; pieprasa Čehijas Republikai, kas vienīgā no Eiropas Savienības dalībvalstīm nav ratificējusi Romas statūtus, to nekavējoties darīt (22); mudina Rumāniju anulēt tās divpusējo neaizskaramības nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm; |
| --- | --- |

17.

aicina Padomi un Komisiju turpināt enerģiskos centienus sekmēt Romas statūtu vispārēju ratifikāciju un to īstenošanai nepieciešamo valsts tiesību aktu pieņemšanu saskaņā ar Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko krimināltiesu (21) un 2004. gada rīcības plānu kopējās nostājas izpildes pārraudzībai; pieprasa paplašināt šādus centienus, iekļaujot tajos nolīguma par SKT privilēģijām un imunitāti, kas ir svarīgs SKT darbības instruments, ratifikāciju un īstenošanu; atzinīgi vērtē faktu, ka, Madagaskarai, Kuka salām un Surinamai 2008. gadā ratificējot Romas statūtus, ratificējušo valstu skaits 2008. gada jūlijā sasniedza 108; pieprasa Čehijas Republikai, kas vienīgā no Eiropas Savienības dalībvalstīm nav ratificējusi Romas statūtus, to nekavējoties darīt (22); mudina Rumāniju anulēt tās divpusējo neaizskaramības nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm;

| 18. | aicina visas ES prezidentūras valstis piešķirt lielāku nozīmi tam, cik svarīgi ir sadarboties ar SKT visos ES samitos un dialogā ar trešām valstīm, tai skaitā ES un Krievijas samitā un ES dialogā ar Ķīnu, un prasa visām ES dalībvalstīm palielināt sadarbību ar Tiesu un noslēgt divpusējus nolīgumus par sodu izpildi, kā arī par liecinieku un cietušo aizsardzību; turklāt atzīst ES un SKT sadarbības un palīdzības nolīguma nozīmi un, pamatojoties uz to, aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis sniegt Tiesai visu nepieciešamo palīdzību, tostarp praktisko atbalstu, lietās, kurās Tiesa ir uzsākusi darbu; saistībā ar šo atzinīgi vērtē Beļģijas un Portugāles palīdzību, 2008. gada maijā aizturot un nododot SKT Jean-Pierre Bemba; |
| --- | --- |

18.

aicina visas ES prezidentūras valstis piešķirt lielāku nozīmi tam, cik svarīgi ir sadarboties ar SKT visos ES samitos un dialogā ar trešām valstīm, tai skaitā ES un Krievijas samitā un ES dialogā ar Ķīnu, un prasa visām ES dalībvalstīm palielināt sadarbību ar Tiesu un noslēgt divpusējus nolīgumus par sodu izpildi, kā arī par liecinieku un cietušo aizsardzību; turklāt atzīst ES un SKT sadarbības un palīdzības nolīguma nozīmi un, pamatojoties uz to, aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis sniegt Tiesai visu nepieciešamo palīdzību, tostarp praktisko atbalstu, lietās, kurās Tiesa ir uzsākusi darbu; saistībā ar šo atzinīgi vērtē Beļģijas un Portugāles palīdzību, 2008. gada maijā aizturot un nododot SKT Jean-Pierre Bemba;

| 19. | aicina Eiropas Kopienu un tās dalībvalstis nekavējoties ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; uzstāj, ka konvencijas fakultatīvais protokols jāuzskata par tās neatņemamu sastāvdaļu, un aicina vienlaicīgi pievienoties konvencijai un protokolam (23); |
| --- | --- |

19.

aicina Eiropas Kopienu un tās dalībvalstis nekavējoties ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; uzstāj, ka konvencijas fakultatīvais protokols jāuzskata par tās neatņemamu sastāvdaļu, un aicina vienlaicīgi pievienoties konvencijai un protokolam (23);

| 20. | uzsver nepieciešamību turpmāk stiprināt aktīvu Eiropas Savienības un dalībvalstu iesaistīšanos cilvēktiesību un demokrātijas jautājumu risināšanā, piedaloties dažādos starptautiskos forumos 2009. gadā, tajā skaitā ANO Cilvēktiesību komitejas, ANO Ģenerālās asamblejas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Ministru padomes un Eiropas Padomes darbā; |
| --- | --- |

20.

uzsver nepieciešamību turpmāk stiprināt aktīvu Eiropas Savienības un dalībvalstu iesaistīšanos cilvēktiesību un demokrātijas jautājumu risināšanā, piedaloties dažādos starptautiskos forumos 2009. gadā, tajā skaitā ANO Cilvēktiesību komitejas, ANO Ģenerālās asamblejas, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Ministru padomes un Eiropas Padomes darbā;

| 21. | atzinīgi vērtē Cilvēktiesību aizstāvju konferenci, ko finansēja ar Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu un kas notika Eiropas Parlamentā Briselē no 2008. gada 7. līdz 8. oktobrim, kā būtisku Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Apvienoto Nāciju Organizācijas starpiestāžu iniciatīvu, atzīmējot Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadienu; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Cilvēktiesību aizstāvju konferenci, ko finansēja ar Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu un kas notika Eiropas Parlamentā Briselē no 2008. gada 7. līdz 8. oktobrim, kā būtisku Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Apvienoto Nāciju Organizācijas starpiestāžu iniciatīvu, atzīmējot Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadienu;

| 22. | atzinīgi vērtē sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi, kas notiek, pamatojoties uz 2007. gada maijā parakstīto saprašanās memorandu; atzinīgi vērtē to, ka 2007. gada 23. oktobrī un 2008. gada 10. martā notika četrpusēja tikšanās starp ES prezidentūru, Komisiju, Eiropas Padomes ģenerālsekretāru un Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētāju; atkārtoti apstiprina turpmākas sadarbības veicināšanas nozīmi cilvēktiesību, tiesiskuma un plurālistiskas demokrātijas jomā, kas ir gan šo organizāciju, gan visu ES dalībvalstu kopējas vērtības; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē sadarbību starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi, kas notiek, pamatojoties uz 2007. gada maijā parakstīto saprašanās memorandu; atzinīgi vērtē to, ka 2007. gada 23. oktobrī un 2008. gada 10. martā notika četrpusēja tikšanās starp ES prezidentūru, Komisiju, Eiropas Padomes ģenerālsekretāru un Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētāju; atkārtoti apstiprina turpmākas sadarbības veicināšanas nozīmi cilvēktiesību, tiesiskuma un plurālistiskas demokrātijas jomā, kas ir gan šo organizāciju, gan visu ES dalībvalstu kopējas vērtības;

| 23. | atzinīgi vērtē 2008. gada 18. jūnijā parakstīto nolīgumu starp Komisiju un Eiropas Padomi par sadarbību ES Pamattiesību aģentūrā; norāda, ka līgums ietver nosacījumus par organizāciju regulārām tikšanās reizēm, informācijas apmaiņu un darbību saskaņošanu; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē 2008. gada 18. jūnijā parakstīto nolīgumu starp Komisiju un Eiropas Padomi par sadarbību ES Pamattiesību aģentūrā; norāda, ka līgums ietver nosacījumus par organizāciju regulārām tikšanās reizēm, informācijas apmaiņu un darbību saskaņošanu;

| 24. | atzinīgi vērtē faktu, ka Dublinas diplomātiskajā konferencē, kas notika no 2008. gada 19. līdz 30. maijam, tika pieņemta Konvencija par kasešu munīciju; pauž bažas par to, ka ne visas Eiropas Savienības dalībvalstis parakstīja līgumu parakstīšanas konferencē Oslo 2008. gada 3. decembrī, un lūdz tās to izdarīt, cik drīz vien iespējams (24); norāda, ka konvencija nekavējoties un bez nosacījumiem aizliedz kasešu munīciju, kas nodara nepieņemamu ļaunumu civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē faktu, ka Dublinas diplomātiskajā konferencē, kas notika no 2008. gada 19. līdz 30. maijam, tika pieņemta Konvencija par kasešu munīciju; pauž bažas par to, ka ne visas Eiropas Savienības dalībvalstis parakstīja līgumu parakstīšanas konferencē Oslo 2008. gada 3. decembrī, un lūdz tās to izdarīt, cik drīz vien iespējams (24); norāda, ka konvencija nekavējoties un bez nosacījumiem aizliedz kasešu munīciju, kas nodara nepieņemamu ļaunumu civiliedzīvotājiem;

| 25. | atzinīgi vērtē Serbijas sadarbību Radovan Karadžić apcietināšanā un nodošanā Starptautiskajam bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunālam; ar bažām norāda, ka Ratko Mladić un Goran Hadžić joprojām atrodas brīvībā un nav nodoti Starptautiskajam bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunālam; šajā sakarībā aicina Serbijas varas iestādes pilnībā sadarboties ar Starptautisko bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunālu, panākot visu atlikušo apsūdzēto apcietināšanu un nodošanu tiesai, lai sagatavotos stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijai; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Serbijas sadarbību Radovan Karadžić apcietināšanā un nodošanā Starptautiskajam bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunālam; ar bažām norāda, ka Ratko Mladić un Goran Hadžić joprojām atrodas brīvībā un nav nodoti Starptautiskajam bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunālam; šajā sakarībā aicina Serbijas varas iestādes pilnībā sadarboties ar Starptautisko bijušās Dienvidslāvijas kara noziegumu tribunālu, panākot visu atlikušo apsūdzēto apcietināšanu un nodošanu tiesai, lai sagatavotos stabilizācijas un asociācijas nolīguma ratifikācijai;

| 26. | prasa visām dalībvalstīm pilnībā sadarboties starptautiskās kriminālās tiesvedības mehānismu jomā, jo īpaši saucot pie atbildības bēgļus; pauž nopietnas bažas par Sudānas pastāvīgo nespēju aizturēt un nodot SKT Ahmad Muhammad Harun (Ahmad Harun) un Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman (Ali Kushayb), tādējādi nepildot pienākumus, kas paredzēti ANO Drošības padomes 2005. gada1593. rezolūcijā; stingri nosoda Sudānu par draudiem veikt pretpasākumus, ja SKT izdos orderi prezidenta Omar al-Bashir arestam, un pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju neseno apspiešanu, 2008. gada jūnijā apcietinot Mohammed el-Sari, kam piespriests 17 gadu cietumsods par sadarbību ar SKT, atzinīgi novērtē lielākās opozīcijas grupas — Tautas kongresa partijas — līdera Hassan al-Turabi atbrīvošanu pēc divus mēnešus ilgušā ieslodzījuma par paziņojumu, kurā viņš aicināja prezidentu Omar al-Bashir uzņemties politisko atbildību par Darfūrā izdarītajiem noziegumiem; visbeidzot, atgādina 2008. gada 22. maija rezolūciju par Sudānu un Starptautisko Krimināltiesu (25) [1] un atkārtoti aicina ES prezidentūras valstis un dalībvalstis pildīt solījumus, kuri ietverti 2008. gada marta deklarācijā un Padomes 2008. gada jūnija secinājumos par Sudānu un kuros tika teikts, ka ES ‘ir gatava apsvērt pasākumus pret personām, kas ir atbildīgas par nesadarbošanos ar SKT, ja tās turpinās neievērot ANO DP 1593. rezolūcijā paredzēto pienākumu sadarboties ar SKT’; |
| --- | --- |

26.

prasa visām dalībvalstīm pilnībā sadarboties starptautiskās kriminālās tiesvedības mehānismu jomā, jo īpaši saucot pie atbildības bēgļus; pauž nopietnas bažas par Sudānas pastāvīgo nespēju aizturēt un nodot SKT Ahmad Muhammad Harun (Ahmad Harun) un Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman (Ali Kushayb), tādējādi nepildot pienākumus, kas paredzēti ANO Drošības padomes 2005. gada1593. rezolūcijā; stingri nosoda Sudānu par draudiem veikt pretpasākumus, ja SKT izdos orderi prezidenta Omar al-Bashir arestam, un pauž nopietnas bažas par cilvēktiesību aizstāvju neseno apspiešanu, 2008. gada jūnijā apcietinot Mohammed el-Sari, kam piespriests 17 gadu cietumsods par sadarbību ar SKT, atzinīgi novērtē lielākās opozīcijas grupas — Tautas kongresa partijas — līdera Hassan al-Turabi atbrīvošanu pēc divus mēnešus ilgušā ieslodzījuma par paziņojumu, kurā viņš aicināja prezidentu Omar al-Bashir uzņemties politisko atbildību par Darfūrā izdarītajiem noziegumiem; visbeidzot, atgādina 2008. gada 22. maija rezolūciju par Sudānu un Starptautisko Krimināltiesu (25) [1] un atkārtoti aicina ES prezidentūras valstis un dalībvalstis pildīt solījumus, kuri ietverti 2008. gada marta deklarācijā un Padomes 2008. gada jūnija secinājumos par Sudānu un kuros tika teikts, ka ES ‘ir gatava apsvērt pasākumus pret personām, kas ir atbildīgas par nesadarbošanos ar SKT, ja tās turpinās neievērot ANO DP 1593. rezolūcijā paredzēto pienākumu sadarboties ar SKT’;

| 27. | atzinīgi vērtē SKT pirmās prāvas uzsākšanu 2009. gada 26. janvārī pret Thomas Lubanga no Kongo Demokrātiskās Republikas un norāda, ka tā būs pirmā tiesas prāva starptautisko krimināltiesību vēsturē, kuras norisē aktīvi piedalīsies cietušās personas; šajā sakarībā mudina SKT pastiprināt savus informatīvo pasākumu centienus, lai valstīs, kurās ir krīzes situācija, iesaistītu sabiedrību konstruktīvā sadarbībā ar SKT tā, lai veicinātu izpratni par SKT pilnvarām un atbalstu tām, attaisnotu cerības un ļautu sabiedrībai sekot starptautiskajam kriminālās tiesvedības procesam un izprast to; atzinīgi vērtē Kongo Demokrātiskās Republikas sadarbību, nododot SKT Thomas Lubanga, Germain Katanga un Mathieu Ngudjolo; taču pauž nožēlu par to, ka vēl nav izpildīts SKT rīkojums aizturēt Bosco Ntaganda, un aicina nākamajās Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes sanāksmēs pieprasīt tūlītēju Bosco Ntaganda aizturēšanu un nodošanu SKT; ar bažām konstatē, ka jau agrāk nestabilo situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā nesen vēl vairāk destabilizēja jauni Svētās pretošanās armijas (LRA) uzbrukumi, kuru laikā no 2008. gada 24. decembrim līdz 2009. gada 13. janvārim Kongo Demokrātiskās Republikas ziemeļu daļā brutāli nogalināja vismaz 620 civiliedzīvotājus un nolaupīja vairāk nekā 160 bērnus; tādēļ uzsver nepieciešamību nekavējoties aizturēt LRA komandierus, kā tika prasīts Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcijā par apsūdzības izvirzīšanu Joseph Kony un viņa tiesāšanu Starptautiskajā Krimināltiesā (26); ar bažām atzīmē, ka SKT izsniegtie četru Ugandas ‘Svētās pretošanās armijas’ locekļu aresta orderi joprojām nav izpildīti; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē SKT pirmās prāvas uzsākšanu 2009. gada 26. janvārī pret Thomas Lubanga no Kongo Demokrātiskās Republikas un norāda, ka tā būs pirmā tiesas prāva starptautisko krimināltiesību vēsturē, kuras norisē aktīvi piedalīsies cietušās personas; šajā sakarībā mudina SKT pastiprināt savus informatīvo pasākumu centienus, lai valstīs, kurās ir krīzes situācija, iesaistītu sabiedrību konstruktīvā sadarbībā ar SKT tā, lai veicinātu izpratni par SKT pilnvarām un atbalstu tām, attaisnotu cerības un ļautu sabiedrībai sekot starptautiskajam kriminālās tiesvedības procesam un izprast to; atzinīgi vērtē Kongo Demokrātiskās Republikas sadarbību, nododot SKT Thomas Lubanga, Germain Katanga un Mathieu Ngudjolo; taču pauž nožēlu par to, ka vēl nav izpildīts SKT rīkojums aizturēt Bosco Ntaganda, un aicina nākamajās Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes sanāksmēs pieprasīt tūlītēju Bosco Ntaganda aizturēšanu un nodošanu SKT; ar bažām konstatē, ka jau agrāk nestabilo situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā nesen vēl vairāk destabilizēja jauni Svētās pretošanās armijas (LRA) uzbrukumi, kuru laikā no 2008. gada 24. decembrim līdz 2009. gada 13. janvārim Kongo Demokrātiskās Republikas ziemeļu daļā brutāli nogalināja vismaz 620 civiliedzīvotājus un nolaupīja vairāk nekā 160 bērnus; tādēļ uzsver nepieciešamību nekavējoties aizturēt LRA komandierus, kā tika prasīts Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūcijā par apsūdzības izvirzīšanu Joseph Kony un viņa tiesāšanu Starptautiskajā Krimināltiesā (26); ar bažām atzīmē, ka SKT izsniegtie četru Ugandas ‘Svētās pretošanās armijas’ locekļu aresta orderi joprojām nav izpildīti;

| 28. | ar gandarījumu norāda, ka jaunās ASV administrācijas pirmie izteikumi par SKT ir daudzsološi un tajos tiek atzīts, ka SKT, ‘šķiet, kļūs par svarīgu un uzticamu instrumentu, ar kuru vadības augstāko līmeņu pārstāvjiem liks uzņemties atbildību par Kongo, Ugandā un Darfūrā notikušo vardarbību’ (27), un aicina ASV atjaunot savu parakstu SKT līgumā un veidot turpmākas attiecības ar SKT, jo īpaši sadarbojoties situācijās, kuras izmeklē vai sākotnēji analizē SKT; |
| --- | --- |

28.

ar gandarījumu norāda, ka jaunās ASV administrācijas pirmie izteikumi par SKT ir daudzsološi un tajos tiek atzīts, ka SKT, ‘šķiet, kļūs par svarīgu un uzticamu instrumentu, ar kuru vadības augstāko līmeņu pārstāvjiem liks uzņemties atbildību par Kongo, Ugandā un Darfūrā notikušo vardarbību’ (27), un aicina ASV atjaunot savu parakstu SKT līgumā un veidot turpmākas attiecības ar SKT, jo īpaši sadarbojoties situācijās, kuras izmeklē vai sākotnēji analizē SKT;

| 29. | ar gandarījumu vēlreiz norāda uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas pieņemto Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām, uz kuru pamatojoties valstis var aizstāvēt un sekmēt pamatiedzīvotāju tiesības bez izņēmumiem vai diskriminācijas; tādēļ prasa Komisijai sekot deklarācijas īstenošanai, jo īpaši ar Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR), tajā pašā laikā īpaši pieprasot visām dalībvalstīm steidzami ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju Nr. 169 par pamatiedzīvotājiem un pamatiedzīvotājiem, kas ar juridiski saistošiem instrumentiem atbalsta minētajā deklarācijā izklāstītos principus; taču atzinīgi novērtē Komisijas pasākumus attiecībā uz pamatiedzīvotājiem un atzinīgi vērtē projektu ‘Pamatiedzīvotāju un pamatiedzīvotāju tiesību veicināšana ar juridiskām konsultācijām, kapacitātes veidošanu un dialogu’, ko ierosināja kā kopēju Eiropas Komisijas un SDO vadības projektu; norāda, ka gandrīz divdesmit gadus pēc SDO konvencijas stāšanās spēkā to ir ratificējušas tikai trīs dalībvalstis – Dānija, Nīderlande un Spānija; tādēļ atbalsta iniciatīvas, lai uzlabotu informētību par šo svarīgo likumdošanas instrumentu un paaugstinātu tā efektivitāti visā pasaulē, nodrošinot, ka to ratificē visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

29.

ar gandarījumu vēlreiz norāda uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas pieņemto Deklarāciju par pamatiedzīvotāju tiesībām, uz kuru pamatojoties valstis var aizstāvēt un sekmēt pamatiedzīvotāju tiesības bez izņēmumiem vai diskriminācijas; tādēļ prasa Komisijai sekot deklarācijas īstenošanai, jo īpaši ar Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām (EIDHR), tajā pašā laikā īpaši pieprasot visām dalībvalstīm steidzami ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju Nr. 169 par pamatiedzīvotājiem un pamatiedzīvotājiem, kas ar juridiski saistošiem instrumentiem atbalsta minētajā deklarācijā izklāstītos principus; taču atzinīgi novērtē Komisijas pasākumus attiecībā uz pamatiedzīvotājiem un atzinīgi vērtē projektu ‘Pamatiedzīvotāju un pamatiedzīvotāju tiesību veicināšana ar juridiskām konsultācijām, kapacitātes veidošanu un dialogu’, ko ierosināja kā kopēju Eiropas Komisijas un SDO vadības projektu; norāda, ka gandrīz divdesmit gadus pēc SDO konvencijas stāšanās spēkā to ir ratificējušas tikai trīs dalībvalstis – Dānija, Nīderlande un Spānija; tādēļ atbalsta iniciatīvas, lai uzlabotu informētību par šo svarīgo likumdošanas instrumentu un paaugstinātu tā efektivitāti visā pasaulē, nodrošinot, ka to ratificē visas dalībvalstis;

| 30. | atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas pamatstratēģiju par romiem, ņemot vērā romu kopienu īpašo sociālo situāciju Eiropas Savienībā, kandidātvalstīs un valstīs, kas iesaistījušās stabilizācijas un asociācijas procesā; ar gandarījumu norāda, ka 2008. gada septembrī Komisijas priekšsēdētāja un Francijas prezidentūras kopējā aizbildniecībā notika Komisijas pirmais ‘ES un romu samits’, kura mērķis bija sekmēt stingru apņemšanos risināt konkrētas problēmas un izveidot mehānismus labākas izpratnes radīšanai par romu situāciju visā Eiropā; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas pamatstratēģiju par romiem, ņemot vērā romu kopienu īpašo sociālo situāciju Eiropas Savienībā, kandidātvalstīs un valstīs, kas iesaistījušās stabilizācijas un asociācijas procesā; ar gandarījumu norāda, ka 2008. gada septembrī Komisijas priekšsēdētāja un Francijas prezidentūras kopējā aizbildniecībā notika Komisijas pirmais ‘ES un romu samits’, kura mērķis bija sekmēt stingru apņemšanos risināt konkrētas problēmas un izveidot mehānismus labākas izpratnes radīšanai par romu situāciju visā Eiropā;

| 31. | atzinīgi vērtē 2009. gada 21. aprīlī Durbanas pārskata konferencē panākto konsensu par gala dokumentu, kā turpinājumu Pasaules konferencei pret rasismu, kurā cita starpā tiek pilnībā aizsargātas tiesības uz vārda brīvību, kā tās noteiktas starptautiskos tiesību aktos, apstiprināts un stingrāk pausts aicinājums aizsargāt migrantu tiesības un atzītas daudzie un pieaugošie diskriminācijas veidi; nosoda prezidenta Mahmoud Ahmadinejad runu, kas bija pretrunā konferences būtībai mērķim — cīnīties pret rasismu; atzinīgi vērtē būtiskās ANO Cilvēktiesību komitejas sesijas, kas darbojās kā sagatavošanās komiteja Durbanas pārskata konferencei, kura notika no 2008. gada 21. aprīļa līdz 2. maijam un no 2008. gada 6. līdz 17. oktobrim; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē 2009. gada 21. aprīlī Durbanas pārskata konferencē panākto konsensu par gala dokumentu, kā turpinājumu Pasaules konferencei pret rasismu, kurā cita starpā tiek pilnībā aizsargātas tiesības uz vārda brīvību, kā tās noteiktas starptautiskos tiesību aktos, apstiprināts un stingrāk pausts aicinājums aizsargāt migrantu tiesības un atzītas daudzie un pieaugošie diskriminācijas veidi; nosoda prezidenta Mahmoud Ahmadinejad runu, kas bija pretrunā konferences būtībai mērķim — cīnīties pret rasismu; atzinīgi vērtē būtiskās ANO Cilvēktiesību komitejas sesijas, kas darbojās kā sagatavošanās komiteja Durbanas pārskata konferencei, kura notika no 2008. gada 21. aprīļa līdz 2. maijam un no 2008. gada 6. līdz 17. oktobrim;

| 32. | pauž nožēlu par to, ka Padome nav uzņēmusies vadību un ka dalībvalstis nav spējušas vienoties par kopīgu stratēģiju 2009. gada 20.–24. aprīlī Ženēvā notikušajā Durbanas pārskata konferencē pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību (Durbana II); pauž dziļu nožēlu par vienotības un sadarbības trūkumu, jo īpaši ņemot vērā, ka bija paredzēts nostiprināt ES ārpolitikas virzienus saskaņā ar jauno ES līgumu; aicina Komisiju un jo īpaši Padomi paskaidrot Parlamentam, vai ES stratēģija tika plānota un kādi pasākumi tika veikti, lai saskaņotu kopīgu nostāju, un ziņot par notikušo un Durbanas II rezultātu ietekmi; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu par to, ka Padome nav uzņēmusies vadību un ka dalībvalstis nav spējušas vienoties par kopīgu stratēģiju 2009. gada 20.–24. aprīlī Ženēvā notikušajā Durbanas pārskata konferencē pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību (Durbana II); pauž dziļu nožēlu par vienotības un sadarbības trūkumu, jo īpaši ņemot vērā, ka bija paredzēts nostiprināt ES ārpolitikas virzienus saskaņā ar jauno ES līgumu; aicina Komisiju un jo īpaši Padomi paskaidrot Parlamentam, vai ES stratēģija tika plānota un kādi pasākumi tika veikti, lai saskaņotu kopīgu nostāju, un ziņot par notikušo un Durbanas II rezultātu ietekmi;

| 33. | atzinīgi vērtē otro Eiropas forumu par bērnu tiesībām, ko 2008. gada martā organizēja Komisija un kas veltīja uzmanību jautājumam par trauksmes mehānismiem bērnu pazušanas gadījumos un jautājumiem par bērnu nabadzību un sociālo atstumtību, jo īpaši attiecībā uz romu bērniem; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē otro Eiropas forumu par bērnu tiesībām, ko 2008. gada martā organizēja Komisija un kas veltīja uzmanību jautājumam par trauksmes mehānismiem bērnu pazušanas gadījumos un jautājumiem par bērnu nabadzību un sociālo atstumtību, jo īpaši attiecībā uz romu bērniem;

| 34. | atzinīgi vērtē 2008. gadu kā Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, ko ierosināja un noteica Komisija, balstoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem; atgādina, ka starpkultūru dialogam ir arvien būtiskāka nozīme Eiropas identitātes un pilsonības veicināšanā; prasa dalībvalstīm un Komisijai izstrādāt stratēģijas, lai sekmētu starpkultūru dialogu, savas kompetences ietvaros veicinātu Civilizāciju alianses mērķu īstenošanu un saglabātu politisko atbalstu šai aliansei; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē 2008. gadu kā Eiropas Starpkultūru dialoga gadu, ko ierosināja un noteica Komisija, balstoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem; atgādina, ka starpkultūru dialogam ir arvien būtiskāka nozīme Eiropas identitātes un pilsonības veicināšanā; prasa dalībvalstīm un Komisijai izstrādāt stratēģijas, lai sekmētu starpkultūru dialogu, savas kompetences ietvaros veicinātu Civilizāciju alianses mērķu īstenošanu un saglabātu politisko atbalstu šai aliansei;

ANO Cilvēktiesību komiteja

| 35. | atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību komitejas darbu un uzsver tās īpaši būtisko lomu visā ANO struktūrā un tās iespēju izveidot nozīmīgu sistēmu Eiropas Savienības daudzpusējiem centieniem cilvēktiesību jomā; atzīmē, ka šai jaunajai struktūrai ir jāturpina strādāt, lai panāktu lielāku uzticamību; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību komitejas darbu un uzsver tās īpaši būtisko lomu visā ANO struktūrā un tās iespēju izveidot nozīmīgu sistēmu Eiropas Savienības daudzpusējiem centieniem cilvēktiesību jomā; atzīmē, ka šai jaunajai struktūrai ir jāturpina strādāt, lai panāktu lielāku uzticamību;

| 36. | uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ANO Cilvēktiesību komitejas darba efektivitāti; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ANO Cilvēktiesību komitejas darba efektivitāti;

| 37. | atzinīgi vērtē Vispārējo periodisko pārskatu un pirmo pārskata kārtu, kas notika 2008. gada aprīlī un maijā un beidzās ar ziņojumu pieņemšanu par rezultātiem 2008. gada jūnijā ANO Cilvēktiesību komitejas plenārsēdē; norāda, ka jaunā mehānisma pirmo divu ciklu ieviešana apliecināja Vispārējā periodiskā pārskata iespējas, un uzskata, ka ar Vispārējā periodiskā pārskata mehānisma ieviešanu tiks panākti turpmāki konkrēti rezultāti un uzlabojumi; aicina Padomi un Komisiju cieši sekot Vispārējā periodiskā pārskata pasākumiem un uzraudzīt tos, un aicina Padomi apspriesties ar Parlamentu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Vispārējo periodisko pārskatu un pirmo pārskata kārtu, kas notika 2008. gada aprīlī un maijā un beidzās ar ziņojumu pieņemšanu par rezultātiem 2008. gada jūnijā ANO Cilvēktiesību komitejas plenārsēdē; norāda, ka jaunā mehānisma pirmo divu ciklu ieviešana apliecināja Vispārējā periodiskā pārskata iespējas, un uzskata, ka ar Vispārējā periodiskā pārskata mehānisma ieviešanu tiks panākti turpmāki konkrēti rezultāti un uzlabojumi; aicina Padomi un Komisiju cieši sekot Vispārējā periodiskā pārskata pasākumiem un uzraudzīt tos, un aicina Padomi apspriesties ar Parlamentu šajā jautājumā;

| 38. | norāda, ka saskaņā ar gada ziņojumu ES dalībvalstis ANO Cilvēktiesību komitejā ir mazākumā; aicina ES iestādes un dalībvalstis uz vienotu rīcību šīs situācijas atrisināšanā, veidojot atbilstīgas alianses ar šīm valstīm un nevalstiskajiem dalībniekiem, kas turpina aizstāvēt cilvēktiesību universālās un nedalāmās īpašības; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka saskaņā ar gada ziņojumu ES dalībvalstis ANO Cilvēktiesību komitejā ir mazākumā; aicina ES iestādes un dalībvalstis uz vienotu rīcību šīs situācijas atrisināšanā, veidojot atbilstīgas alianses ar šīm valstīm un nevalstiskajiem dalībniekiem, kas turpina aizstāvēt cilvēktiesību universālās un nedalāmās īpašības;

| 39. | šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju stiprināt saistības ar demokrātiskām valdībām no citām reģionu grupām ANO Cilvēktiesību komitejā, lai palielinātu veiksmes iespēju iniciatīvām, kas paredzētas ar mērķi nodrošināt Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas principu ievērošanu; aicina Komisiju iesniegt gada ziņojumu par to, kā ANO notiek balsošana par cilvēktiesību jautājumiem, analizējot, kā šo balsošanas praksi ietekmē ES un tās dalībvalstu, un citu valstu bloku politika; |
| --- | --- |

39.

šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju stiprināt saistības ar demokrātiskām valdībām no citām reģionu grupām ANO Cilvēktiesību komitejā, lai palielinātu veiksmes iespēju iniciatīvām, kas paredzētas ar mērķi nodrošināt Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas principu ievērošanu; aicina Komisiju iesniegt gada ziņojumu par to, kā ANO notiek balsošana par cilvēktiesību jautājumiem, analizējot, kā šo balsošanas praksi ietekmē ES un tās dalībvalstu, un citu valstu bloku politika;

| 40. | aicina Eiropas Padomi un Eiropas Savienību pastiprināt sadarbību mazākumtautību tiesību veicināšanā un reģionālo un mazākumtautību valodu aizsardzībā, izmantojot juridiskus instrumentus nediskriminēšanas jomā, lai sekmētu daudzveidību un iecietību; |
| --- | --- |

40.

aicina Eiropas Padomi un Eiropas Savienību pastiprināt sadarbību mazākumtautību tiesību veicināšanā un reģionālo un mazākumtautību valodu aizsardzībā, izmantojot juridiskus instrumentus nediskriminēšanas jomā, lai sekmētu daudzveidību un iecietību;

| 41. | atkārtoti apliecina, cik svarīgas ANO Cilvēktiesību komitejā ir īpašās procedūras un valstu pilnvaras; uzskata, ka pilnvaru atjaunošanas procesam jābūt pārredzamam; atzinīgi novērtē jauno ANO īpašo procedūru rokasgrāmatu un uzstāj, ka ir jāturpina iecelt neatkarīgus un pieredzējušus kandidātus, kuri ir atbilstīgi pārstāvji gan ģeogrāfiski, gan dzimumu ziņā; norāda uz neseno attīstību attiecībā uz tematiskām un valstu pilnvarām; atzinīgi vērtē jaunizveidotās tematiskās pilnvaras, kas attiecas uz mūsdienu verdzības formām un droša dzeramā ūdens pieejamību, un sanitāriju; atzinīgi vērtē faktu, ka īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Sudānā pilnvaras ir pagarinātas līdz 2009. gada jūnijam; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti apliecina, cik svarīgas ANO Cilvēktiesību komitejā ir īpašās procedūras un valstu pilnvaras; uzskata, ka pilnvaru atjaunošanas procesam jābūt pārredzamam; atzinīgi novērtē jauno ANO īpašo procedūru rokasgrāmatu un uzstāj, ka ir jāturpina iecelt neatkarīgus un pieredzējušus kandidātus, kuri ir atbilstīgi pārstāvji gan ģeogrāfiski, gan dzimumu ziņā; norāda uz neseno attīstību attiecībā uz tematiskām un valstu pilnvarām; atzinīgi vērtē jaunizveidotās tematiskās pilnvaras, kas attiecas uz mūsdienu verdzības formām un droša dzeramā ūdens pieejamību, un sanitāriju; atzinīgi vērtē faktu, ka īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Sudānā pilnvaras ir pagarinātas līdz 2009. gada jūnijam;

| 42. | atzinīgi vērtē faktu, ka ES ierosināja rīkot īpašu ANO Cilvēktiesību komitejas sesiju Birmā 2007. gada oktobrī, kas noslēdzās ar rezolūcijas pieņemšanu 2008. gada jūnijā, nosodot pastāvošos sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus un bērnu karavīru vervēšanu Birmā un mudinot Birmas valdību bez nosacījumiem nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē faktu, ka ES ierosināja rīkot īpašu ANO Cilvēktiesību komitejas sesiju Birmā 2007. gada oktobrī, kas noslēdzās ar rezolūcijas pieņemšanu 2008. gada jūnijā, nosodot pastāvošos sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus un bērnu karavīru vervēšanu Birmā un mudinot Birmas valdību bez nosacījumiem nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos;

Eiropas Savienības pamatnostādņu cilvēktiesību jomā ievērošana

| 43. | uzskata, ka, neskatoties uz kavēšanos galīgi ratificēt Lisabonas Līgumu, sagatavošanās jauna Eiropas ārējo darbību dienesta izveidei būtu aktīvi jāizmanto, lai saskaņotu dalībvalstu un Komisijas pieejas cilvēktiesību misijām ārvalstīs, savstarpēji izmantojot struktūras un personālu un radot patiesas ‘Eiropas Savienības vēstniecības’; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka, neskatoties uz kavēšanos galīgi ratificēt Lisabonas Līgumu, sagatavošanās jauna Eiropas ārējo darbību dienesta izveidei būtu aktīvi jāizmanto, lai saskaņotu dalībvalstu un Komisijas pieejas cilvēktiesību misijām ārvalstīs, savstarpēji izmantojot struktūras un personālu un radot patiesas ‘Eiropas Savienības vēstniecības’;

| 44. | norāda uz Slovēnijas un Francijas prezidentūru centieniem pabeigt Eiropas Savienības cilvēktiesību pamatnostādnes bērnu tiesību jomā; cer nākamā gada laikā saņemt īpašo īstenošanas pasākumu projektus, kuru pamatā būs svarīgākajās pamatnostādnēs noteiktās vienotās un visaptverošās pieejas īstenošana; |
| --- | --- |

44.

norāda uz Slovēnijas un Francijas prezidentūru centieniem pabeigt Eiropas Savienības cilvēktiesību pamatnostādnes bērnu tiesību jomā; cer nākamā gada laikā saņemt īpašo īstenošanas pasākumu projektus, kuru pamatā būs svarīgākajās pamatnostādnēs noteiktās vienotās un visaptverošās pieejas īstenošana;

| 45. | uzskata, ka būtu nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES misijas sistemātiskāk uzrauga situāciju cilvēktiesību jomā, piemēram, izveidojot kontaktpunktus cilvēktiesību jautājumos un iekļaujot pamatnostādnes par cilvēktiesībām un to īstenošanu ES misiju darbinieku apmācības programmās; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka būtu nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES misijas sistemātiskāk uzrauga situāciju cilvēktiesību jomā, piemēram, izveidojot kontaktpunktus cilvēktiesību jautājumos un iekļaujot pamatnostādnes par cilvēktiesībām un to īstenošanu ES misiju darbinieku apmācības programmās;

Sieviešu situācija, vardarbība pret sievietēm un sieviešu slepkavības

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka Francijas prezidentūra 2008. gada otrajā pusē ir noteikusi ar sievietēm saistītus jautājumus par jaunu Eiropas Savienības darbības prioritāti cilvēktiesību jomā; īpaši uzsver nepieciešamību novērst traģēdijas, ko rada vardarbība pret sievietēm (tai skaitā, sieviešu dzimumorgānu apgraizīšana), un sieviešu slepkavības (tostarp abortu veikšana gaidāmā bērna dzimuma dēļ); |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē to, ka Francijas prezidentūra 2008. gada otrajā pusē ir noteikusi ar sievietēm saistītus jautājumus par jaunu Eiropas Savienības darbības prioritāti cilvēktiesību jomā; īpaši uzsver nepieciešamību novērst traģēdijas, ko rada vardarbība pret sievietēm (tai skaitā, sieviešu dzimumorgānu apgraizīšana), un sieviešu slepkavības (tostarp abortu veikšana gaidāmā bērna dzimuma dēļ);

| 47. | ņemot vērā starptautiskās sabiedrības nespēju uzlabot stāvokli Zimbabvē, kur cilvēktiesību jomā valda katastrofa, aicina Padomi un dalībvalstis izpētīt tās iemeslus, izstrādāt efektīvākus politikas virzienus un informēt Parlamentu par plānotajām darbībām, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu un daudzu Āfrikas valstu, jo īpaši Dienvidāfrikas valstu, attiecību mērogu; |
| --- | --- |

47.

ņemot vērā starptautiskās sabiedrības nespēju uzlabot stāvokli Zimbabvē, kur cilvēktiesību jomā valda katastrofa, aicina Padomi un dalībvalstis izpētīt tās iemeslus, izstrādāt efektīvākus politikas virzienus un informēt Parlamentu par plānotajām darbībām, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu un daudzu Āfrikas valstu, jo īpaši Dienvidāfrikas valstu, attiecību mērogu;

| 48. | atzinīgi vērtē to, ka 2008. gada 8. decembrī tika pieņemtas jaunas pamatnostādnes, tādējādi izveidojot visaptverošu ES rīcības stratēģiju, lai uzlabotu sieviešu drošību, jo īpaši konfliktu skartajās valstīs; tomēr pauž nožēlu par to, ka Parlaments nav ciešāk iesaistījies šo jauno pamatnostādņu izstrādē, un šajā sakarībā aicina izveidot mehānismu, lai turpmāk apspriestos ar Parlamentu, gan izstrādājot, gan novērtējot un pārskatot jaunās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē to, ka 2008. gada 8. decembrī tika pieņemtas jaunas pamatnostādnes, tādējādi izveidojot visaptverošu ES rīcības stratēģiju, lai uzlabotu sieviešu drošību, jo īpaši konfliktu skartajās valstīs; tomēr pauž nožēlu par to, ka Parlaments nav ciešāk iesaistījies šo jauno pamatnostādņu izstrādē, un šajā sakarībā aicina izveidot mehānismu, lai turpmāk apspriestos ar Parlamentu, gan izstrādājot, gan novērtējot un pārskatot jaunās pamatnostādnes;

| 49. | tomēr norāda uz to, ka pastāv nepilnības, izstrādājot Eiropas Savienības politikas virzienus un pasākumus sieviešu cilvēktiesību jomā; uzskata, ka šīs nepilnības ir atspoguļotas Padomes ziņojumā, kurā, vērtējot dažādas īpašās jomas, nav izdevies tajās iedziļināties; |
| --- | --- |

49.

tomēr norāda uz to, ka pastāv nepilnības, izstrādājot Eiropas Savienības politikas virzienus un pasākumus sieviešu cilvēktiesību jomā; uzskata, ka šīs nepilnības ir atspoguļotas Padomes ziņojumā, kurā, vērtējot dažādas īpašās jomas, nav izdevies tajās iedziļināties;

Nāvessods

| 50. | atgādina rezolūciju par moratoriju nāvessoda izpildei (Rezolūcija 62/149), ko 2007. gada 18. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja, aicinot uz globālu moratoriju nāvessoda izpildei; uzsver, ka rezolūcijas noslēgumā visas ANO dalībvalstis ir aicinātas noteikt moratoriju nāvessoda izpildei nolūkā atcelt nāvessodu; |
| --- | --- |

50.

atgādina rezolūciju par moratoriju nāvessoda izpildei (Rezolūcija 62/149), ko 2007. gada 18. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja, aicinot uz globālu moratoriju nāvessoda izpildei; uzsver, ka rezolūcijas noslēgumā visas ANO dalībvalstis ir aicinātas noteikt moratoriju nāvessoda izpildei nolūkā atcelt nāvessodu;

| 51. | atzinīgi vērtē kopējo deklarāciju pret nāvessodu, ko 2008. gada 10. oktobrī, Eiropas dienā pret nāvessodu, kas tiek svinēta katru gadu 10. oktobrī, parakstīja Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāji ES vārdā un Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājs, Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs; vēlreiz atgādina, ka nāvessoda aizliegšana ir viens no galvenajiem nosacījumiem Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kuras 2. pants skaidri nosaka: ‘Nevienam nedrīkst piespriest nāvessodu vai to izpildīt’; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē kopējo deklarāciju pret nāvessodu, ko 2008. gada 10. oktobrī, Eiropas dienā pret nāvessodu, kas tiek svinēta katru gadu 10. oktobrī, parakstīja Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāji ES vārdā un Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājs, Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs; vēlreiz atgādina, ka nāvessoda aizliegšana ir viens no galvenajiem nosacījumiem Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kuras 2. pants skaidri nosaka: ‘Nevienam nedrīkst piespriest nāvessodu vai to izpildīt’;

| 52. | atzinīgi vērtē pārskatīto un atjaunoto ES pamatnostādņu par nāvessodu izdevumu; atkārtoti pauž, ka ES jebkādos apstākļos iestājas pret nāvessodu, un vēlreiz uzsver, ka nāvessoda atcelšana sekmē cilvēka pašcieņu un cilvēktiesību pakāpenisku attīstību; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē pārskatīto un atjaunoto ES pamatnostādņu par nāvessodu izdevumu; atkārtoti pauž, ka ES jebkādos apstākļos iestājas pret nāvessodu, un vēlreiz uzsver, ka nāvessoda atcelšana sekmē cilvēka pašcieņu un cilvēktiesību pakāpenisku attīstību;

| 53. | aicina prezidentūru mudināt Itāliju, Latviju, Poliju un Spāniju, kas ir parakstījušas, bet vēl nav ratificējušas 13. protokolu par nāvessoda atcelšanu jebkādos apstākļos, kas pievienots Eiropas Konvencijai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzībai (ECHR), to izdarīt; atzīst, ka pamatnostādnes par nāvessodu varētu īstenot daudz saskaņotāk, ja dalībvalstis parakstītu un ratificētu šādus protokolus un konvencijas; |
| --- | --- |

53.

aicina prezidentūru mudināt Itāliju, Latviju, Poliju un Spāniju, kas ir parakstījušas, bet vēl nav ratificējušas 13. protokolu par nāvessoda atcelšanu jebkādos apstākļos, kas pievienots Eiropas Konvencijai cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzībai (ECHR), to izdarīt; atzīst, ka pamatnostādnes par nāvessodu varētu īstenot daudz saskaņotāk, ja dalībvalstis parakstītu un ratificētu šādus protokolus un konvencijas;

| 54. | atzinīgi vērtē faktu, ka nāvessods tiek izskausts, jo tas 2008. gadā ir atcelts attiecībā uz visiem noziegumiem Ruandā un Uzbekistānā; atzinīgi vērtē Irānas kriminālkodeksa projektu, kas aizliedz soda izpildi, nomētājot ar akmeņiem, un lūdz Irānas parlamentu pieņemt kriminālkodeksu, lai pilnībā aizliegtu nomētāšanu ar akmeņiem; pauž nosodījumu par to, ka Irānā joprojām piespriež nāvessodus un izpilda tos apsūdzētajiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem (jo īpaši tiem, kuru vienīgais ‘noziegums’ saskaņā ar šariāta likumiem ir homoseksuālas darbības veikšana); uzsver, ka Irāna ir vienīgā valsts, kurā 2008. gadā nāvessodu izpildīja mazgadīgiem noziedzniekiem; pauž nopietnas bažas par to, ka nāvessoda izpildi Irānā gaida vēl vismaz 130 mazgadīgie noziedznieki; atkārtoti nosoda Irānas režīma veikto pieaugošo nāvessodu izpildi, kas ierindo Irānu otrajā vietā aiz Ķīnas valstu grupas tabulā ar vislielāko izpildīto nāvessodu skaitu; norāda, ka Gvatemalā nav piespriests neviens nāvessods; taču pauž satraukumu par iespējamību, ka nāvessods var atkal tikt ieviests; tāpēc lūdz Gvatemalas valdību patiesi apņemties pieņemt vispārēju nāvessoda moratoriju; taču atzinīgi vērtē lēmumus, kurus 2008. gada martā pieņēma prezidents A. Colom un ar kuriem Gvatemalā var tikt atcelts nāvessods; izsaka bažas par nāvessoda saglabāšanu Peru tiesību aktos; norāda, ka Ķīnā kopš 2007. gada visas lietas, kurās piemērots nāvessods, ir tikušas izskatītas Augstākajā Tiesā; tomēr joprojām pauž bažas par to, ka Ķīnā joprojām ir vislielākais izpildīto nāvessodu skaits pasaulē; nosoda nāvessoda piemērošanu Baltkrievijā, kas ir vienīgā Eiropas valsts, kurā joprojām izpilda nāvessodu, un tādējādi rīkojas pretēji Eiropas vērtībām; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē faktu, ka nāvessods tiek izskausts, jo tas 2008. gadā ir atcelts attiecībā uz visiem noziegumiem Ruandā un Uzbekistānā; atzinīgi vērtē Irānas kriminālkodeksa projektu, kas aizliedz soda izpildi, nomētājot ar akmeņiem, un lūdz Irānas parlamentu pieņemt kriminālkodeksu, lai pilnībā aizliegtu nomētāšanu ar akmeņiem; pauž nosodījumu par to, ka Irānā joprojām piespriež nāvessodus un izpilda tos apsūdzētajiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem (jo īpaši tiem, kuru vienīgais ‘noziegums’ saskaņā ar šariāta likumiem ir homoseksuālas darbības veikšana); uzsver, ka Irāna ir vienīgā valsts, kurā 2008. gadā nāvessodu izpildīja mazgadīgiem noziedzniekiem; pauž nopietnas bažas par to, ka nāvessoda izpildi Irānā gaida vēl vismaz 130 mazgadīgie noziedznieki; atkārtoti nosoda Irānas režīma veikto pieaugošo nāvessodu izpildi, kas ierindo Irānu otrajā vietā aiz Ķīnas valstu grupas tabulā ar vislielāko izpildīto nāvessodu skaitu; norāda, ka Gvatemalā nav piespriests neviens nāvessods; taču pauž satraukumu par iespējamību, ka nāvessods var atkal tikt ieviests; tāpēc lūdz Gvatemalas valdību patiesi apņemties pieņemt vispārēju nāvessoda moratoriju; taču atzinīgi vērtē lēmumus, kurus 2008. gada martā pieņēma prezidents A. Colom un ar kuriem Gvatemalā var tikt atcelts nāvessods; izsaka bažas par nāvessoda saglabāšanu Peru tiesību aktos; norāda, ka Ķīnā kopš 2007. gada visas lietas, kurās piemērots nāvessods, ir tikušas izskatītas Augstākajā Tiesā; tomēr joprojām pauž bažas par to, ka Ķīnā joprojām ir vislielākais izpildīto nāvessodu skaits pasaulē; nosoda nāvessoda piemērošanu Baltkrievijā, kas ir vienīgā Eiropas valsts, kurā joprojām izpilda nāvessodu, un tādējādi rīkojas pretēji Eiropas vērtībām;

Spīdzināšana un cita nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša izturēšanās

| 55. | prasa visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas līdz šim nav parakstījušas un/vai ratificējušas Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu (OPCAT), to izdarīt cik vien drīz iespējams; |
| --- | --- |

55.

prasa visām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas līdz šim nav parakstījušas un/vai ratificējušas Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu (OPCAT), to izdarīt cik vien drīz iespējams;

| 56. | joprojām pauž bažas par to Eiropas Savienības dalībvalstu patieso apņēmību cilvēktiesību jomā, kuras atsakās parakstīt iepriekš minēto Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; atzinīgi vērtē to, ka 2008. gada maijā Argentīna ratificēja šo konvenciju, un aicina visas Eiropas Savienības dalībvalstis, kas to nav izdarījušas, nekavējoties parakstīt un ratificēt šo konvenciju (28); |
| --- | --- |

56.

joprojām pauž bažas par to Eiropas Savienības dalībvalstu patieso apņēmību cilvēktiesību jomā, kuras atsakās parakstīt iepriekš minēto Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; atzinīgi vērtē to, ka 2008. gada maijā Argentīna ratificēja šo konvenciju, un aicina visas Eiropas Savienības dalībvalstis, kas to nav izdarījušas, nekavējoties parakstīt un ratificēt šo konvenciju (28);

| 57. | atzinīgi vērtē pārskatīto ES Pamatnostādņu par spīdzināšanu izdevumu, kuru 2001. gada aprīlī pieņēma un 2008. gadā atjaunināja Padome un kura mērķis ir nodrošināt ES ar operatīvu instrumentu saziņai ar trešām valstīm visos līmeņos, kā arī daudzpusējos cilvēktiesību jautājumu forumos, lai atbalstītu un stiprinātu pašreizējās pūles novērst un izskaust spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos visās pasaules daļās; atkārtoti pauž, ka ES ir cieši apņēmusies atbalstīt pilnīgu spīdzināšanas un nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās aizliegumu; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē pārskatīto ES Pamatnostādņu par spīdzināšanu izdevumu, kuru 2001. gada aprīlī pieņēma un 2008. gadā atjaunināja Padome un kura mērķis ir nodrošināt ES ar operatīvu instrumentu saziņai ar trešām valstīm visos līmeņos, kā arī daudzpusējos cilvēktiesību jautājumu forumos, lai atbalstītu un stiprinātu pašreizējās pūles novērst un izskaust spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos visās pasaules daļās; atkārtoti pauž, ka ES ir cieši apņēmusies atbalstīt pilnīgu spīdzināšanas un nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās aizliegumu;

| 58. | sagaida, ka Padome un Komisija veicinās sadarbību ar Eiropas Padomi, lai izveidotu Eiropas zonu, kurā nepraktizē spīdzināšanu un citas nežēlīgas izturēšanās formas, kā nepārprotamu zīmi, ka Eiropas valstis ir cieši apņēmušās vispirms izskaust šo praksi savās teritorijās, tādējādi esot par piemēru citām pasaules valstīm, kurās diemžēl šāda prakse joprojām tiek īstenota; |
| --- | --- |

58.

sagaida, ka Padome un Komisija veicinās sadarbību ar Eiropas Padomi, lai izveidotu Eiropas zonu, kurā nepraktizē spīdzināšanu un citas nežēlīgas izturēšanās formas, kā nepārprotamu zīmi, ka Eiropas valstis ir cieši apņēmušās vispirms izskaust šo praksi savās teritorijās, tādējādi esot par piemēru citām pasaules valstīm, kurās diemžēl šāda prakse joprojām tiek īstenota;

| 59. | atzinīgi vērtē ES Pamatnostādņu par spīdzināšanu un citas nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas novērtējumu, kas ietver jaunus ieteikumus un īstenošanas pasākumus nolūkā turpināt pasākumus šajā jomā; ar atzinību norāda uz pētījumā ‘Eiropas Savienības Pamatnostādņu par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu īstenošana’ ietverto ieteikumu iekļaušanu, ko 2007. gada 28. jūnijā iesniedza Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai un 2007. gada decembrī – Cilvēktiesību jautājumu darba grupai (COHOM); ar gandarījumu norāda uz secinājumiem, kas izdarīti pēc pamatnostādņu īstenošanas izpētes; atzinīgi vērtē īstenošanas pasākumus, ar kuriem paredzēts šajā sakarībā sniegt pamatnostādnes ES misijām un Komisijas delegācijām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē īpašos kritērijus rīcībai atsevišķos gadījumos un izsaka nožēlu par pasākumu trūkumu, lai nepieļautu personu nodošanu valstij, kurās šīs personas var pakļaut spīdzināšanas vai citas necilvēcīgas izturēšanās, vai pazemojoša soda riskam; šajā sakarībā vēlreiz prasa ES nodrošināt atbilstību normām un standartiem, kas noteikti starptautiskajos un reģionālajos instrumentos attiecībā uz spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē ES Pamatnostādņu par spīdzināšanu un citas nežēlīgas, necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas novērtējumu, kas ietver jaunus ieteikumus un īstenošanas pasākumus nolūkā turpināt pasākumus šajā jomā; ar atzinību norāda uz pētījumā ‘Eiropas Savienības Pamatnostādņu par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu īstenošana’ ietverto ieteikumu iekļaušanu, ko 2007. gada 28. jūnijā iesniedza Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejai un 2007. gada decembrī – Cilvēktiesību jautājumu darba grupai (COHOM); ar gandarījumu norāda uz secinājumiem, kas izdarīti pēc pamatnostādņu īstenošanas izpētes; atzinīgi vērtē īstenošanas pasākumus, ar kuriem paredzēts šajā sakarībā sniegt pamatnostādnes ES misijām un Komisijas delegācijām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē īpašos kritērijus rīcībai atsevišķos gadījumos un izsaka nožēlu par pasākumu trūkumu, lai nepieļautu personu nodošanu valstij, kurās šīs personas var pakļaut spīdzināšanas vai citas necilvēcīgas izturēšanās, vai pazemojoša soda riskam; šajā sakarībā vēlreiz prasa ES nodrošināt atbilstību normām un standartiem, kas noteikti starptautiskajos un reģionālajos instrumentos attiecībā uz spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos;

| 60. | atzinīgi vērtē Rezolūciju 62/148 par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu, ko līdzfinansējusi ES un 2008. gada 4. martā pieņēmusi ANO Ģenerālā asambleja, atgādinot, ka brīvība netikt pakļautam spīdzināšanai un citai nežēlīgai, necilvēcīgai un pazemojošai attieksmei vai sodīšanai ir pamattiesības, kas jāaizstāv visos gadījumos; norāda, ka Eiropas Savienības cilvēktiesību parlamentāro komiteju tīkls ANO īpašā pārstāvja spīdzināšanas jautājumos Manfred Nowak klātbūtnē rīkoja otro tikšanos Eiropas Parlamentā 2008. gada 25. jūnijā, īpaši veltot uzmanību cīņai pret spīdzināšanu; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Rezolūciju 62/148 par spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu, ko līdzfinansējusi ES un 2008. gada 4. martā pieņēmusi ANO Ģenerālā asambleja, atgādinot, ka brīvība netikt pakļautam spīdzināšanai un citai nežēlīgai, necilvēcīgai un pazemojošai attieksmei vai sodīšanai ir pamattiesības, kas jāaizstāv visos gadījumos; norāda, ka Eiropas Savienības cilvēktiesību parlamentāro komiteju tīkls ANO īpašā pārstāvja spīdzināšanas jautājumos Manfred Nowak klātbūtnē rīkoja otro tikšanos Eiropas Parlamentā 2008. gada 25. jūnijā, īpaši veltot uzmanību cīņai pret spīdzināšanu;

| 61. | prasa Padomei un Komisijai turpināt izmantot demarša praksi attiecībā uz visiem Eiropas Savienības starptautiskajiem partneriem saistībā ar to starptautisko konvenciju ratifikāciju un īstenošanu, kuras aizliedz spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos, kā arī nodrošina rehabilitācijas atbalstu spīdzināšanas upuriem; aicina Padomi un Komisiju uzskatīt cīņu pret spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos par svarīgāko ES cilvēktiesību politiku, jo īpaši pastiprināti īstenojot Eiropas Savienības pamatnostādnes un visus pārējos ES instrumentus kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) un nodrošinot, ka dalībvalstis atturas no diplomātisku apgalvojumu pieņemšanas no trešām valstīm, kurās pastāv reāls risks, ka cilvēkus spīdzina vai pret viņiem nežēlīgi izturas; |
| --- | --- |

61.

prasa Padomei un Komisijai turpināt izmantot demarša praksi attiecībā uz visiem Eiropas Savienības starptautiskajiem partneriem saistībā ar to starptautisko konvenciju ratifikāciju un īstenošanu, kuras aizliedz spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos, kā arī nodrošina rehabilitācijas atbalstu spīdzināšanas upuriem; aicina Padomi un Komisiju uzskatīt cīņu pret spīdzināšanu un nežēlīgu izturēšanos par svarīgāko ES cilvēktiesību politiku, jo īpaši pastiprināti īstenojot Eiropas Savienības pamatnostādnes un visus pārējos ES instrumentus kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) un nodrošinot, ka dalībvalstis atturas no diplomātisku apgalvojumu pieņemšanas no trešām valstīm, kurās pastāv reāls risks, ka cilvēkus spīdzina vai pret viņiem nežēlīgi izturas;

| 62. | norāda uz nozīmi, kas piemīt 2005. gada 27. jūnija Padomes Regulai (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, (29) kas aizliedz preču, kurām nav cita praktiska izmantojuma kā tikai nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana, eksportu un importu, un kas stājās spēkā 2006. gada 30. jūlijā; prasa Padomei un Komisijai veikt novērtējumu par šīs regulas īstenošanu dalībvalstīs un izpētīt iespējas paplašināt šīs regulas darbības jomu; |
| --- | --- |

62.

norāda uz nozīmi, kas piemīt 2005. gada 27. jūnija Padomes Regulai (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, (29) kas aizliedz preču, kurām nav cita praktiska izmantojuma kā tikai nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana, eksportu un importu, un kas stājās spēkā 2006. gada 30. jūlijā; prasa Padomei un Komisijai veikt novērtējumu par šīs regulas īstenošanu dalībvalstīs un izpētīt iespējas paplašināt šīs regulas darbības jomu;

| 63. | pauž nosodījumu par to, ka Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) ir 1 350 000 pārvietoto personu, no kurām 850 000 ir pārvietotas Ziemeļkivu reģionā; atkārtoti uzsver nepieciešamību steidzami rīkoties, veicot pilnīgu izmeklēšanu, lai tiesātu noziedzniekus, kuri ir vainojami pie tā, ka Tautas aizsardzības nacionālais kongress (CNDP) un Mai Mai kaujinieki 2008. gada novembrī Kivandžā nogalināja aptuveni 150 cilvēkus; aicina KDR un Ruandas valdību apņemties sniegt ANO misijai KDR (MONUC) pilnīgu atbalstu reģionā, lai tā varētu īstenot savas miera uzturēšanas pilnvaras, un strādāt pie tā, lai aizsargātu šajā reģionā mītošos civiliedzīvotājus no plašās vardarbības un nežēlības, kas ir vērojama līdz šim; turklāt prasa Padomei un Komisijai atbalstīt to, ka tiek izmeklēti nopietnie starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi, kas tiek izdarīti katru dienu, tostarp izvarošana, nogalināšana bez tiesas sprieduma un spīdzināšana, kā arī nepieciešamību īstenot spēcīgu ES stratēģiju, kas palīdzētu sekmēt pārmaiņas reģionā; |
| --- | --- |

63.

pauž nosodījumu par to, ka Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) ir 1 350 000 pārvietoto personu, no kurām 850 000 ir pārvietotas Ziemeļkivu reģionā; atkārtoti uzsver nepieciešamību steidzami rīkoties, veicot pilnīgu izmeklēšanu, lai tiesātu noziedzniekus, kuri ir vainojami pie tā, ka Tautas aizsardzības nacionālais kongress (CNDP) un Mai Mai kaujinieki 2008. gada novembrī Kivandžā nogalināja aptuveni 150 cilvēkus; aicina KDR un Ruandas valdību apņemties sniegt ANO misijai KDR (MONUC) pilnīgu atbalstu reģionā, lai tā varētu īstenot savas miera uzturēšanas pilnvaras, un strādāt pie tā, lai aizsargātu šajā reģionā mītošos civiliedzīvotājus no plašās vardarbības un nežēlības, kas ir vērojama līdz šim; turklāt prasa Padomei un Komisijai atbalstīt to, ka tiek izmeklēti nopietnie starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi, kas tiek izdarīti katru dienu, tostarp izvarošana, nogalināšana bez tiesas sprieduma un spīdzināšana, kā arī nepieciešamību īstenot spēcīgu ES stratēģiju, kas palīdzētu sekmēt pārmaiņas reģionā;

| 64. | joprojām pauž nopietnas bažas par postošo humanitāro krīzi Zimbabvē, holēras epidēmiju un to, ka R. Mugabe režīms turpina atteikties efektīvi reaģēt uz šo krīzi; turklāt aicina Padomi un Komisiju stingri nosodīt R. Mugabes režīma darbību un atkārtoti apstiprināt savas saistības pret Zimbabves iedzīvotājiem, izveidojot ilgtermiņa humānās palīdzības programmas; turklāt nosoda to, ka R. Mugabes režīma pārstāvji īsteno cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, piemēram, Jestina Mukoko, iebiedēšanu un apcietināšanu, un aicina tiesāt šo pārkāpumu veicējus; |
| --- | --- |

64.

joprojām pauž nopietnas bažas par postošo humanitāro krīzi Zimbabvē, holēras epidēmiju un to, ka R. Mugabe režīms turpina atteikties efektīvi reaģēt uz šo krīzi; turklāt aicina Padomi un Komisiju stingri nosodīt R. Mugabes režīma darbību un atkārtoti apstiprināt savas saistības pret Zimbabves iedzīvotājiem, izveidojot ilgtermiņa humānās palīdzības programmas; turklāt nosoda to, ka R. Mugabes režīma pārstāvji īsteno cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, piemēram, Jestina Mukoko, iebiedēšanu un apcietināšanu, un aicina tiesāt šo pārkāpumu veicējus;

Bērnu tiesības

| 65. | atkārtoti uzsver īpaši būtisko nepieciešamību īstenot ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem; prasa visām valstīm pieņemt 2007. gada Parīzes saistības aizsargāt bērnus no nelikumīgas vervēšanas vai izmantošanas bruņotajos spēkos vai bruņotās grupās; |
| --- | --- |

65.

atkārtoti uzsver īpaši būtisko nepieciešamību īstenot ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem; prasa visām valstīm pieņemt 2007. gada Parīzes saistības aizsargāt bērnus no nelikumīgas vervēšanas vai izmantošanas bruņotajos spēkos vai bruņotās grupās;

| 66. | atzinīgi vērtē 2008. gada 16. jūnijā pieņemto atjaunināto pamatnostādņu izdevumu un norāda, ka ES ir uzdevusi vēstniekiem izstrādāt individuālas stratēģijas attiecībā uz 13 prioritārajām valstīm, lai rīkotos attiecībā uz sešiem jauniem tematiskajiem jautājumiem, kas noteikti pamatnostādnēs: vervēšana, nogalināšana un kropļošana, uzbrukumi skolām un slimnīcām, humānās palīdzības piekļuves bloķēšana, seksuāla un uz dzimumu balstīta vardarbība un pārkāpumi, un nelikumības; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē 2008. gada 16. jūnijā pieņemto atjaunināto pamatnostādņu izdevumu un norāda, ka ES ir uzdevusi vēstniekiem izstrādāt individuālas stratēģijas attiecībā uz 13 prioritārajām valstīm, lai rīkotos attiecībā uz sešiem jauniem tematiskajiem jautājumiem, kas noteikti pamatnostādnēs: vervēšana, nogalināšana un kropļošana, uzbrukumi skolām un slimnīcām, humānās palīdzības piekļuves bloķēšana, seksuāla un uz dzimumu balstīta vardarbība un pārkāpumi, un nelikumības;

| 67. | atzinīgi vērtē 2008. gada jūnija Eiropadomes secinājumu par bērnu tiesībām pieņemšanu, jo īpaši attiecībā uz tiem bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos; norāda, ka Padome aicināja Komisiju un dalībvalstis turpināt nodrošināt cilvēktiesību, drošības un attīstības politikas virzienu un programmu saskaņotību, papildinātību un koordinēšanu nolūkā efektīvi, ilgtspējīgi un visaptverošā veidā risināt jautājumus saistībā ar īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa bruņotu konfliktu ietekmi uz bērniem; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē 2008. gada jūnija Eiropadomes secinājumu par bērnu tiesībām pieņemšanu, jo īpaši attiecībā uz tiem bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos; norāda, ka Padome aicināja Komisiju un dalībvalstis turpināt nodrošināt cilvēktiesību, drošības un attīstības politikas virzienu un programmu saskaņotību, papildinātību un koordinēšanu nolūkā efektīvi, ilgtspējīgi un visaptverošā veidā risināt jautājumus saistībā ar īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa bruņotu konfliktu ietekmi uz bērniem;

| 68. | atzinīgi vērtē 2008. gada jūnijā ES pieņemto pārskatīto pārbaudes protokolu, kura mērķis ir iekļaut bruņotos konfliktos cietušu bērnu aizsardzību Eiropas drošības un aizsardzības politikā; norāda, ka tas ietver ievērojamus uzlabojumus, jo īpaši definīcijas par bērnu aizsardzību izstrādi, īpašu apmācību, kā apieties ar bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos, uzraudzību un ziņošanu, pārredzamības un informētības uzlabojumus, iespēju saņemt īpašu eksperta slēdzienu uz vietas un ekspertu saziņas starp misijām/operācijām un Briseli sekmēšanu; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē 2008. gada jūnijā ES pieņemto pārskatīto pārbaudes protokolu, kura mērķis ir iekļaut bruņotos konfliktos cietušu bērnu aizsardzību Eiropas drošības un aizsardzības politikā; norāda, ka tas ietver ievērojamus uzlabojumus, jo īpaši definīcijas par bērnu aizsardzību izstrādi, īpašu apmācību, kā apieties ar bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos, uzraudzību un ziņošanu, pārredzamības un informētības uzlabojumus, iespēju saņemt īpašu eksperta slēdzienu uz vietas un ekspertu saziņas starp misijām/operācijām un Briseli sekmēšanu;

| 69. | atzinīgi vērtē prezidentūras ierosinājumus par bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos; norādi uz konferenci ‘Palielināt ietekmi uz vietas – NVO un ES sadarbība tematiskā jomā par bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos’, ko 2008. gada aprīlī organizēja Slovēnijas prezidentūra; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē prezidentūras ierosinājumus par bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos; norādi uz konferenci ‘Palielināt ietekmi uz vietas – NVO un ES sadarbība tematiskā jomā par bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos’, ko 2008. gada aprīlī organizēja Slovēnijas prezidentūra;

| 70. | norāda uz 2008. gada 22. februārī ANO Ģenerālās asamblejas pieņemto rezolūciju par bērniem un bruņotiem konfliktiem un ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa ziņojumu; stingri nosoda bērnu vervēšanu un izmantošanu bruņotos konfliktos Čadā un Irākā; |
| --- | --- |

70.

norāda uz 2008. gada 22. februārī ANO Ģenerālās asamblejas pieņemto rezolūciju par bērniem un bruņotiem konfliktiem un ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa ziņojumu; stingri nosoda bērnu vervēšanu un izmantošanu bruņotos konfliktos Čadā un Irākā;

| 71. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes darba grupas par bērniem un bruņotiem konfliktiem ikgadējo ziņojumu un secinājumus; stingri nosoda nopietnos bērnu tiesību pārkāpumus un aizvien notiekošo bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos Šrilankā, Birmā, Filipīnās, Somālijā, Kongo un Burundi; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes darba grupas par bērniem un bruņotiem konfliktiem ikgadējo ziņojumu un secinājumus; stingri nosoda nopietnos bērnu tiesību pārkāpumus un aizvien notiekošo bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos Šrilankā, Birmā, Filipīnās, Somālijā, Kongo un Burundi;

| 72. | atzinīgi vērtē to, ka 16 Eiropas Savienības dalībvalstis (30) ir parakstījušas Ženēvas deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību, tādējādi palielinot kopējo valstu skaitu, kuras to parakstījušas, līdz 97; prasa atlikušajām 11 Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas vēl nav parakstījušas Ženēvas deklarāciju, to paveikt pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē to, ka 16 Eiropas Savienības dalībvalstis (30) ir parakstījušas Ženēvas deklarāciju par bruņotu vardarbību un attīstību, tādējādi palielinot kopējo valstu skaitu, kuras to parakstījušas, līdz 97; prasa atlikušajām 11 Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas vēl nav parakstījušas Ženēvas deklarāciju, to paveikt pēc iespējas ātrāk;

| 73. | aicina tās dalībvalstis, kas to nav paveikušas, nekavējoties parakstīt un ratificēt Konvencijas par bērnu tiesībām fakultatīvos protokolus (31); |
| --- | --- |

73.

aicina tās dalībvalstis, kas to nav paveikušas, nekavējoties parakstīt un ratificēt Konvencijas par bērnu tiesībām fakultatīvos protokolus (31);

| 74. | atzinīgi vērtē to, ka 2008. gadā Komisija saistībā ar tematisko programmu ‘Ieguldīt cilvēkos’ aicināja iesniegt priekšlikumus nevalstisko organizāciju (NVO) projektiem bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos un bērnu nelegālā tirdzniecībā; aicina Komisiju turpināt veltīt īpašu uzmanību to bērnu situācijai, kuri cietuši bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē to, ka 2008. gadā Komisija saistībā ar tematisko programmu ‘Ieguldīt cilvēkos’ aicināja iesniegt priekšlikumus nevalstisko organizāciju (NVO) projektiem bērniem, kuri cietuši bruņotos konfliktos un bērnu nelegālā tirdzniecībā; aicina Komisiju turpināt veltīt īpašu uzmanību to bērnu situācijai, kuri cietuši bruņotos konfliktos;

Cilvēktiesību aizstāvji

| 75. | atzinīgi vērtē Cilvēktiesību aizstāvju konferenci, kas notika 2008. gada 7.–8. oktobrī; vēlreiz atgādina Eiropas Savienības apņemšanos labāk aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus viņu cīņā, lai īstenotu ideālus, kas norādīti ceturtajā Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē Cilvēktiesību aizstāvju konferenci, kas notika 2008. gada 7.–8. oktobrī; vēlreiz atgādina Eiropas Savienības apņemšanos labāk aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus viņu cīņā, lai īstenotu ideālus, kas norādīti ceturtajā Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā;

| 76. | norāda, ka pasaulē tiek ļaunprātīgi un seksuāli izmantoti miljoniem bērnu; prasa Padomei, Komisijai un dalībvalstīm darīt visu iespējamo, lai novērstu un apkarotu bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem, aizsargātu no seksuālās izmantošanas vai vardarbības cietušo tiesības un veicinātu valstu un starptautisku sadarbību cīņā pret bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- |

76.

norāda, ka pasaulē tiek ļaunprātīgi un seksuāli izmantoti miljoniem bērnu; prasa Padomei, Komisijai un dalībvalstīm darīt visu iespējamo, lai novērstu un apkarotu bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem, aizsargātu no seksuālās izmantošanas vai vardarbības cietušo tiesības un veicinātu valstu un starptautisku sadarbību cīņā pret bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem;

| 77. | atzinīgi vērtē 2008. gada 6. februārī Ministru komitejas pieņemto Deklarāciju par Eiropas Padomes rīcību, lai uzlabotu cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un veicinātu viņu darbību; |
| --- | --- |

77.

atzinīgi vērtē 2008. gada 6. februārī Ministru komitejas pieņemto Deklarāciju par Eiropas Padomes rīcību, lai uzlabotu cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un veicinātu viņu darbību;

| 78. | atzinīgi vērtē to, ka 2006. gadā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) izveidoja kontaktpunktu cilvēktiesību aizstāvjiem, lai pārraudzītu situāciju cilvēktiesību jomā visās EDSO valstīs; prasa Eiropas Savienības iestādēm stiprināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, izveidojot kontaktpunktu Eiropas Parlamentā, Padomē un Komisijā, lai uzlabotu paveiktā darba kontroli atsevišķās lietās un saskaņošanu ar citām starptautiskām un Eiropas organizācijām; |
| --- | --- |

78.

atzinīgi vērtē to, ka 2006. gadā EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) izveidoja kontaktpunktu cilvēktiesību aizstāvjiem, lai pārraudzītu situāciju cilvēktiesību jomā visās EDSO valstīs; prasa Eiropas Savienības iestādēm stiprināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, izveidojot kontaktpunktu Eiropas Parlamentā, Padomē un Komisijā, lai uzlabotu paveiktā darba kontroli atsevišķās lietās un saskaņošanu ar citām starptautiskām un Eiropas organizācijām;

| 79. | atzinīgi vērtē 2008. gadā pārskatīto ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem versiju; uzsver, ka tajās ir iekļauti pasākumi, ar kuriem paredzēts uzlabot atbalstu un aizstāvību, ko cilvēktiesību aizstāvjiem sniedz ES misijas, piemēram, vietējās stratēģijas pamatnostādņu īstenošanai, vietējās darba grupas cilvēktiesību jautājumos un cilvēktiesību aizstāvju un diplomātu sanāksmju organizēšana vismaz reizi gadā; tajā pašā laikā atzinīgi vērtē to, ka ir paredzēta iespēja izsniegt ārkārtas vīzas un atvieglot pagaidu patvērumu ES dalībvalstīs cilvēktiesību aizstāvjiem, kuriem trešās valstīs draud briesmas, lai ātri viņiem sniegtu palīdzību un aizsardzību; |
| --- | --- |

79.

atzinīgi vērtē 2008. gadā pārskatīto ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem versiju; uzsver, ka tajās ir iekļauti pasākumi, ar kuriem paredzēts uzlabot atbalstu un aizstāvību, ko cilvēktiesību aizstāvjiem sniedz ES misijas, piemēram, vietējās stratēģijas pamatnostādņu īstenošanai, vietējās darba grupas cilvēktiesību jautājumos un cilvēktiesību aizstāvju un diplomātu sanāksmju organizēšana vismaz reizi gadā; tajā pašā laikā atzinīgi vērtē to, ka ir paredzēta iespēja izsniegt ārkārtas vīzas un atvieglot pagaidu patvērumu ES dalībvalstīs cilvēktiesību aizstāvjiem, kuriem trešās valstīs draud briesmas, lai ātri viņiem sniegtu palīdzību un aizsardzību;

| 80. | atkārtoti aicina Padomi un dalībvalstis noteiktā laikā izskatīt jautājumu par paātrinātu vīzu piešķiršanu cilvēktiesību aizstāvjiem, iekļaujot skaidru norādi uz cilvēktiesību aizstāvju īpašo situāciju jaunajā Kopienas kodeksā par vīzām un tādējādi izveidojot īpašu un paātrinātu vīzu izsniegšanas procedūru, mācoties no Īrijas un Spānijas valdību pieredzes šajā jautājumā; pieņem zināšanai diskusiju par vīzu izsniegšanu pagaidu pārvietošanas nolūkā cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri ir nonākuši tūlītēja riska situācijā vai kuriem ir vajadzīgs patvērums, un aicina Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM) veikt turpmākus pasākumus šajā jomā; uzskata, ka Eiropas Savienības demaršu konfidencialitāte cilvēktiesību aizstāvju labā dažkārt ir noderīga, taču lūdz, lai, neskatoties uz šo konfidencialitāti, Eiropas Savienības vietējie darbinieki sistemātiski sniegtu visu vajadzīgo informāciju par šiem demaršiem vietējām NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

80.

atkārtoti aicina Padomi un dalībvalstis noteiktā laikā izskatīt jautājumu par paātrinātu vīzu piešķiršanu cilvēktiesību aizstāvjiem, iekļaujot skaidru norādi uz cilvēktiesību aizstāvju īpašo situāciju jaunajā Kopienas kodeksā par vīzām un tādējādi izveidojot īpašu un paātrinātu vīzu izsniegšanas procedūru, mācoties no Īrijas un Spānijas valdību pieredzes šajā jautājumā; pieņem zināšanai diskusiju par vīzu izsniegšanu pagaidu pārvietošanas nolūkā cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri ir nonākuši tūlītēja riska situācijā vai kuriem ir vajadzīgs patvērums, un aicina Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM) veikt turpmākus pasākumus šajā jomā; uzskata, ka Eiropas Savienības demaršu konfidencialitāte cilvēktiesību aizstāvju labā dažkārt ir noderīga, taču lūdz, lai, neskatoties uz šo konfidencialitāti, Eiropas Savienības vietējie darbinieki sistemātiski sniegtu visu vajadzīgo informāciju par šiem demaršiem vietējām NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem;

| 81. | atsaucas uz Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumiem par Baltkrieviju un paziņojumu, ko 2008. gada 30. septembrī prezidentūra izdeva par parlamenta vēlēšanām, kas tajā mēnesī notika Baltkrievijā; izsaka nožēlu, ka vēlēšanās netika ievēroti starptautiskie standarti un tās neatbilda EDSO demokrātiskajiem kritērijiem; atzinīgi vērtē pēdējā starptautiski atzītā politieslodzītā Alyaksandr Kazulin atbrīvošanu pirms vēlēšanām, taču joprojām pauž bažas, ka vismaz 10 aktīvisti jorpojām izcieš ‘ierobežotas brīvības’ sodu, kas ļauj viņiem atrasties tikai mājās vai darbavietā; joprojām pauž būtisku satraukumu par cilvēktiesību situāciju Baltkrievijā; |
| --- | --- |

81.

atsaucas uz Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumiem par Baltkrieviju un paziņojumu, ko 2008. gada 30. septembrī prezidentūra izdeva par parlamenta vēlēšanām, kas tajā mēnesī notika Baltkrievijā; izsaka nožēlu, ka vēlēšanās netika ievēroti starptautiskie standarti un tās neatbilda EDSO demokrātiskajiem kritērijiem; atzinīgi vērtē pēdējā starptautiski atzītā politieslodzītā Alyaksandr Kazulin atbrīvošanu pirms vēlēšanām, taču joprojām pauž bažas, ka vismaz 10 aktīvisti jorpojām izcieš ‘ierobežotas brīvības’ sodu, kas ļauj viņiem atrasties tikai mājās vai darbavietā; joprojām pauž būtisku satraukumu par cilvēktiesību situāciju Baltkrievijā;

| 82. | pauž nosodījumu par pastiprinātajiem ierobežojumiem, ko Ķīnas valdība piemēroja cilvēktiesību aizstāvjiem pirms olimpiskajām spēlēm, aizliedzot viņiem sazināties pa telefonu un internetā, izsekojot viņu pārvietošanos un pakļaujot viņus dažādu pakāpju mājas arestam un nepieredzētai uzraudzībai un kontrolei, kā dēļ daudzi aktīvisti izvēlējās atlikt vai apturēt savu darbību līdz olimpisko spēļu beigām; |
| --- | --- |

82.

pauž nosodījumu par pastiprinātajiem ierobežojumiem, ko Ķīnas valdība piemēroja cilvēktiesību aizstāvjiem pirms olimpiskajām spēlēm, aizliedzot viņiem sazināties pa telefonu un internetā, izsekojot viņu pārvietošanos un pakļaujot viņus dažādu pakāpju mājas arestam un nepieredzētai uzraudzībai un kontrolei, kā dēļ daudzi aktīvisti izvēlējās atlikt vai apturēt savu darbību līdz olimpisko spēļu beigām;

| 83. | īpaši vērš uzmanību uz to, cik svarīga ietekme noslēgtās kopienās ir tiesībām uz vārda brīvību internetā, un aicina ES atbalstīt kiberdisidentus visā pasaulē; tādēļ aicina Padomi un Komisiju, īstenojot ES ārējās tirdzniecības politiku, novērst visus interneta un informācijas sabiedrības pakalpojumu ierobežojumus, ar kuriem Eiropas Savienības uzņēmumi saskaras trešās valstīs, un uzskatīt visus nevajadzīgos šo pakalpojumu sniegšanas ierobežojumus par tirdzniecības šķēršļiem; |
| --- | --- |

83.

īpaši vērš uzmanību uz to, cik svarīga ietekme noslēgtās kopienās ir tiesībām uz vārda brīvību internetā, un aicina ES atbalstīt kiberdisidentus visā pasaulē; tādēļ aicina Padomi un Komisiju, īstenojot ES ārējās tirdzniecības politiku, novērst visus interneta un informācijas sabiedrības pakalpojumu ierobežojumus, ar kuriem Eiropas Savienības uzņēmumi saskaras trešās valstīs, un uzskatīt visus nevajadzīgos šo pakalpojumu sniegšanas ierobežojumus par tirdzniecības šķēršļiem;

| 84. | ir ļoti nobažījies par to, ka Irāna 2008. gadā turpināja apspiest cilvēktiesību aizstāvjus un pilsoniskās sabiedrības locekļus un ka notiek nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; nosoda to, ka par sava darba veikšanu jeb ‘darbībām pret valsts drošību’ tika patvaļīgi apcietināti, spīdzināti un ieslodzīti cilvēktiesību aizstāvji ; izsaka nožēlu par pašreizējās valdības politiku, kas vērsta pret skolotājiem un akadēmiskajām aprindām, liedzot studentiem iegūt augstāko izglītību, un nosoda studentu aktīvistu vajāšanu un apcietināšanu; |
| --- | --- |

84.

ir ļoti nobažījies par to, ka Irāna 2008. gadā turpināja apspiest cilvēktiesību aizstāvjus un pilsoniskās sabiedrības locekļus un ka notiek nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; nosoda to, ka par sava darba veikšanu jeb ‘darbībām pret valsts drošību’ tika patvaļīgi apcietināti, spīdzināti un ieslodzīti cilvēktiesību aizstāvji ; izsaka nožēlu par pašreizējās valdības politiku, kas vērsta pret skolotājiem un akadēmiskajām aprindām, liedzot studentiem iegūt augstāko izglītību, un nosoda studentu aktīvistu vajāšanu un apcietināšanu;

| 85. | izsaka bažas par cilvēktiesību stāvokli Nikaragvā un Venecuēlā un par to, ka šajās valstīs uzbrūk un varmācīgi izturas pret daudzām cilvēktiesību aizsardzības organizācijām; aicina Nikaragvas un Venecuēlas valdību un varas iestādes veikt pasākumus, lai aizsargātu demokrātiskās tiesības un brīvības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

85.

izsaka bažas par cilvēktiesību stāvokli Nikaragvā un Venecuēlā un par to, ka šajās valstīs uzbrūk un varmācīgi izturas pret daudzām cilvēktiesību aizsardzības organizācijām; aicina Nikaragvas un Venecuēlas valdību un varas iestādes veikt pasākumus, lai aizsargātu demokrātiskās tiesības un brīvības un tiesiskumu;

| 86. | atkārtoti pauž nostāju attiecībā uz Saharova balvas ieguvējiem Oswaldo Payá Sardiñas un aktīvistu grupu ‘Damas de Blanco’ (‘Sievietes baltā’) no Kubas; uzskata par nepieļaujamu, ka valsts ar kuru ES ir atjaunojusi politisko dialogu visos jautājumos, tostarp cilvēktiesību jautājumos, var aizliegt Oswaldo Payá un Damas de Blanco piedalīties balvas 20 gadadienas svinībās; stingri nosoda sistemātisko vardarbību un atkārtoto vajāšanu, no kuras cieš Saharaova balvas ieguvēji; šajā sakarā aicina Kubas valdību nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos un atzīt visu kubiešu tiesības brīvi ieceļot valstī un izceļot no tās; |
| --- | --- |

86.

atkārtoti pauž nostāju attiecībā uz Saharova balvas ieguvējiem Oswaldo Payá Sardiñas un aktīvistu grupu ‘Damas de Blanco’ (‘Sievietes baltā’) no Kubas; uzskata par nepieļaujamu, ka valsts ar kuru ES ir atjaunojusi politisko dialogu visos jautājumos, tostarp cilvēktiesību jautājumos, var aizliegt Oswaldo Payá un Damas de Blanco piedalīties balvas 20 gadadienas svinībās; stingri nosoda sistemātisko vardarbību un atkārtoto vajāšanu, no kuras cieš Saharaova balvas ieguvēji; šajā sakarā aicina Kubas valdību nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos un atzīt visu kubiešu tiesības brīvi ieceļot valstī un izceļot no tās;

Pamatnostādnes par dialogiem cilvēktiesību jomā un oficiālas apspriedes ar trešām valstīm

| 87. | norāda, ka Francijas prezidentūras laikā pieņēma pārskatīto versiju pamatnostādnēm par dialogu ar trešām valstīm cilvēktiesību jomā; atkārtoti aicina Padomi un Komisiju uzsākt visaptverošu šo pamatnostādņu novērtēšanu, pamatojoties uz katra dialoga detalizētu izvērtējumu un iegūtajiem rezultātiem, un šajā nolūkā izstrādāt skaidrus rādītājus katra dialoga ietekmei un kritērijus dialogu uzsākšanai, pārtraukšanai un atjaunošanai; uzsver nepieciešamību turpināt iestāžu neformālo sanāksmju organizēšanu pirms un pēc katra dialoga, lai palielinātu informācijas apmaiņu starp iestādēm un vajadzības gadījumā uzlabotu koordināciju; šajā sakarībā norāda, ka cilvēktiesību stratēģiju pieņemšana katrai valstij atsevišķi palīdzēs uzlabot ES politikas cilvēktiesību jomā saskaņotību; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka Francijas prezidentūras laikā pieņēma pārskatīto versiju pamatnostādnēm par dialogu ar trešām valstīm cilvēktiesību jomā; atkārtoti aicina Padomi un Komisiju uzsākt visaptverošu šo pamatnostādņu novērtēšanu, pamatojoties uz katra dialoga detalizētu izvērtējumu un iegūtajiem rezultātiem, un šajā nolūkā izstrādāt skaidrus rādītājus katra dialoga ietekmei un kritērijus dialogu uzsākšanai, pārtraukšanai un atjaunošanai; uzsver nepieciešamību turpināt iestāžu neformālo sanāksmju organizēšanu pirms un pēc katra dialoga, lai palielinātu informācijas apmaiņu starp iestādēm un vajadzības gadījumā uzlabotu koordināciju; šajā sakarībā norāda, ka cilvēktiesību stratēģiju pieņemšana katrai valstij atsevišķi palīdzēs uzlabot ES politikas cilvēktiesību jomā saskaņotību;

| 88. | šajā sakarībā vēlreiz uzsver priekšlikumus, kas izklāstīti Parlamenta iepriekš minētajā 2007. gada 6. septembra rezolūcijā par dialogu norisi cilvēktiesību jomā un apspriedēm par cilvēktiesībām ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

88.

šajā sakarībā vēlreiz uzsver priekšlikumus, kas izklāstīti Parlamenta iepriekš minētajā 2007. gada 6. septembra rezolūcijā par dialogu norisi cilvēktiesību jomā un apspriedēm par cilvēktiesībām ar trešām valstīm;

| 89. | pauž nožēlu par to, ka saistībā ar Dalailamas vizīti Eiropā Ķīna ir atlikusi uz vēlāku laiku 11. augstākā līmeņa sanāksmi ar Eiropas Savienību; uzsver nepieciešamību radikāli kāpināt un pārveidot Eiropas Savienības un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām; pauž bažas par būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un uzsver, ka, neskatoties uz solījumiem, ko režīms sniedza pirms 2008. gada augusta Olimpiskajām spēlēm, situācija cilvēktiesību jomā nav uzlabojusies; turklāt norāda, ka vēl vairāk pastiprināti pulcēšanās, vārda un reliģiskās pārliecības brīvības ierobežojumi; stingri nosoda tibetiešu apspiešanu pēc plašajiem protestiem, kas pārņēma Tibetu 2008. gada 10. martā, un Ķīnas valdības veiktās represijas, kas kopš tā laika Tibetā ir pastiprinājušās, un aicina atsākt patiesu un mērķtiecīgu abu pušu dialogu, pamatojoties uz ‘Memorandu par tibetiešu patiesu autonomiju’; norāda, ka pretēji atkārtotiem Ķīnas valdības apgalvojumiem par tās nodomu ratificēt Starptautisko Konvenciju par pilsoņu un politiskām tiesībām, ratifikācija joprojām nav notikusi; atsaucas uz 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par Ķīnas disidenta Hu Jia, kuram tikai piešķirta Saharova balva par domas brīvību, apcietināšanu (32); aicina Ķīnas valdību nekavējoties atbrīvot Hu Jia un atcelt mājas arestu viņa dzīvesbiedrei Zeng Jinyan un meitai; nosoda represiju vilni, kas vērsts pret personām, kuras parakstījušas ‘Hartu 08’ – dokumentu, kurā aicināts īstenot Ķīnā demokrātiskas reformas un pieprasīts atbrīvot disidentu Liu Xiaobo, kurš ir apcietināts kopš 2008. gada 9. decembra; pauž bažas, ka Ķīnas tiesību sistēmā joprojām ir vērojama patvaļīga un bieži vien politiski motivēta iejaukšanās, tai skaitā pastāv valsts noslēpumu sistēma, kavējot pārredzamību, kas nepieciešama labas pārvaldes attīstībai, un tādas sistēmas izveidi, kurā valda tiesiskums; šajā sakarībā izsaka nožēlu par sistemātisku to advokātu sodīšanu, kuri cenšas panākt, lai Ķīnas tiesiskā sistēma darbotos saskaņā ar Ķīnas pašas tiesību aktiem un pilsoņu tiesībām; norāda, ka vārda brīvība internetā Ķīnā vēl aizvien ir neaizsargāta. un tādēļ aicina Eiropas uzņēmumus, kas sniedz interneta satura izvietošanas pakalpojumus, atturēties sniegt ārvalstu amatpersonām jebkādu informāciju, pēc kuras ir iespējams noteikt konkrētā pakalpojuma lietotāja identitāti, izņemot gadījumus, kad likumīgā veidā tiek nodrošināta ārvalstu tiesību aktu ievērošana atbilstīgi Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai; |
| --- | --- |

89.

pauž nožēlu par to, ka saistībā ar Dalailamas vizīti Eiropā Ķīna ir atlikusi uz vēlāku laiku 11. augstākā līmeņa sanāksmi ar Eiropas Savienību; uzsver nepieciešamību radikāli kāpināt un pārveidot Eiropas Savienības un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām; pauž bažas par būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā un uzsver, ka, neskatoties uz solījumiem, ko režīms sniedza pirms 2008. gada augusta Olimpiskajām spēlēm, situācija cilvēktiesību jomā nav uzlabojusies; turklāt norāda, ka vēl vairāk pastiprināti pulcēšanās, vārda un reliģiskās pārliecības brīvības ierobežojumi; stingri nosoda tibetiešu apspiešanu pēc plašajiem protestiem, kas pārņēma Tibetu 2008. gada 10. martā, un Ķīnas valdības veiktās represijas, kas kopš tā laika Tibetā ir pastiprinājušās, un aicina atsākt patiesu un mērķtiecīgu abu pušu dialogu, pamatojoties uz ‘Memorandu par tibetiešu patiesu autonomiju’; norāda, ka pretēji atkārtotiem Ķīnas valdības apgalvojumiem par tās nodomu ratificēt Starptautisko Konvenciju par pilsoņu un politiskām tiesībām, ratifikācija joprojām nav notikusi; atsaucas uz 2008. gada 17. janvāra rezolūciju par Ķīnas disidenta Hu Jia, kuram tikai piešķirta Saharova balva par domas brīvību, apcietināšanu (32); aicina Ķīnas valdību nekavējoties atbrīvot Hu Jia un atcelt mājas arestu viņa dzīvesbiedrei Zeng Jinyan un meitai; nosoda represiju vilni, kas vērsts pret personām, kuras parakstījušas ‘Hartu 08’ – dokumentu, kurā aicināts īstenot Ķīnā demokrātiskas reformas un pieprasīts atbrīvot disidentu Liu Xiaobo, kurš ir apcietināts kopš 2008. gada 9. decembra; pauž bažas, ka Ķīnas tiesību sistēmā joprojām ir vērojama patvaļīga un bieži vien politiski motivēta iejaukšanās, tai skaitā pastāv valsts noslēpumu sistēma, kavējot pārredzamību, kas nepieciešama labas pārvaldes attīstībai, un tādas sistēmas izveidi, kurā valda tiesiskums; šajā sakarībā izsaka nožēlu par sistemātisku to advokātu sodīšanu, kuri cenšas panākt, lai Ķīnas tiesiskā sistēma darbotos saskaņā ar Ķīnas pašas tiesību aktiem un pilsoņu tiesībām; norāda, ka vārda brīvība internetā Ķīnā vēl aizvien ir neaizsargāta. un tādēļ aicina Eiropas uzņēmumus, kas sniedz interneta satura izvietošanas pakalpojumus, atturēties sniegt ārvalstu amatpersonām jebkādu informāciju, pēc kuras ir iespējams noteikt konkrētā pakalpojuma lietotāja identitāti, izņemot gadījumus, kad likumīgā veidā tiek nodrošināta ārvalstu tiesību aktu ievērošana atbilstīgi Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai;

| 90. | jorpjām pauž bažas par to, ka dialogs par cilvēktiesībām ar Irānu tika pārtraukts 2004. gadā jebkāda pozitīva progresa trūkuma dēļ cilvēktiesību situācijas uzlabošanā un sadarbības trūkuma dēļ no Irānas puses; aicina Irānas iestādes atsākt šo dialogu, lai atbalstītu visas pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās puses, kas vēlas demokrātiju, un ar mierīgiem un nevardarbīgiem līdzekļiem stiprināt pašreizējos procesus, kas var veicināt demokrātiskas, institucionālas un konstitucionālas reformas, nodrošināt šo reformu ilgtspējību un nostiprināt visu Irānas cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanos politikas veidošanas procesos, stiprinot viņu lomu politikas izstrādes procesā; pauž nopietnas bažas, ka 2008. gadā situācija cilvēktiesību jomā Irānā ir pasliktinājusies un joprojām pastāv ierobežojumi vārda un pulcēšanās brīvībai; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par žurnālistu, rakstnieku, zinātnieku, sieviešu tiesību un cilvēktiesību aktīvistu apspiešanu; joprojām pauž bažas par represijām pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm Irānā; nosoda aizvien biežāko nāvessodu izpildi Irānā, tostarp jauniešiem; |
| --- | --- |

90.

jorpjām pauž bažas par to, ka dialogs par cilvēktiesībām ar Irānu tika pārtraukts 2004. gadā jebkāda pozitīva progresa trūkuma dēļ cilvēktiesību situācijas uzlabošanā un sadarbības trūkuma dēļ no Irānas puses; aicina Irānas iestādes atsākt šo dialogu, lai atbalstītu visas pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās puses, kas vēlas demokrātiju, un ar mierīgiem un nevardarbīgiem līdzekļiem stiprināt pašreizējos procesus, kas var veicināt demokrātiskas, institucionālas un konstitucionālas reformas, nodrošināt šo reformu ilgtspējību un nostiprināt visu Irānas cilvēktiesību aizstāvju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanos politikas veidošanas procesos, stiprinot viņu lomu politikas izstrādes procesā; pauž nopietnas bažas, ka 2008. gadā situācija cilvēktiesību jomā Irānā ir pasliktinājusies un joprojām pastāv ierobežojumi vārda un pulcēšanās brīvībai; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par žurnālistu, rakstnieku, zinātnieku, sieviešu tiesību un cilvēktiesību aktīvistu apspiešanu; joprojām pauž bažas par represijām pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm Irānā; nosoda aizvien biežāko nāvessodu izpildi Irānā, tostarp jauniešiem;

| 91. | pauž nožēlu par to, ka nav rezultātu Eiropas Savienības un Krievijas apspriedēm par cilvēktiesībām; pauž nožēlu, ka Krievijas iestādes atteicās piedalīties jebkādās apaļā galda sarunās, kas notika, lai sagatavotos apspriedēm, kurās iesaistījās vietējās un starptautiskās NVO; norāda, ka konsultāciju laikā Eiropas Savienība izteica bažas par cilvēktiesību jautājumiem, īpaši pieminot vārda un pulcēšanās brīvību, pilsoniskās sabiedrības pastāvēšanu, minoritāšu tiesības, cīņu pret rasismu un ksenofobiju un bērnu un sieviešu tiesības, kā arī gan ES, gan Krievijas starptautisko cilvēktiesību pienākumus; tomēr izsaka nožēlu, ka Eiropas Savienībai nav izdevies panākt nekādas pārmaiņas Krievijas politikā, jo īpaši attiecībā uz tiesu varas nesodāmību un neatkarību, izturēšanos pret cilvēktiesību aizstāvjiem un politieslodzītajiem, tostarp Mihailu Hodorkovski, plašsaziņas līdzekļu neatkarību un vārda brīvību, izturēšanos pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, tiesiskuma ievērošanu un cilvēktiesību aizsardzību bruņotajos spēkos, diskrimināciju, kas balstīta uz seksuālo orientāciju, kā arī citiem jautājumiem; atsaucas uz 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par 2008. gada 26.-27. jūnija ES un Krievijas augstākā līmeņa tikšanos, kas notika Hantimansijskā (33); atkārtoti pauž bažas par cilvēktiesību aizstāvju situācijas pasliktināšanos un grūtībām, ar kurām sastopas NVO attiecībā uz reģistrāciju un darbību; atkārti pauž bažas par pretektrēmisma tiesību aktu, kas var ietekmēt informācijas brīvu plūsmu un novest pie tā, ka Krievijas iestādes turpinās ierobežot tiesības uz vārda brīvību neatkarīgiem žurnālistiem un politiskajiem pretiniekiem; joprojām pauž bažas par to, ka saskaņā ar cilvēktiesību organizācijas ‘Amnesty International’ 2008. gada ziņojumu prokuratūra turpina neievērot Mihaila Hodorkovska un viņa sabiedrotā Platona Ļebedeva tiesības uz taisnīgu tiesu saskaņā ar starptautiskiem standartiem, un pauž dziļu nožēlu par izturēšanos pret bijušo Jukos viceprezidentu Vasiliju Aleksanjanu, kurš atteicās sniegt nepatiesu liecību pret Mihailu Hodorkovski, un tādēļ Krievijas varas iestādes panāca viņa veselības stāvokļa pasliktināšanos līdz galējai stadijai, un pievienojas Eiropas Padomes Parlamentārai asamblejai, aicinot Krievijas iestādes ‘izmantot visus pieejamos likumīgos līdzekļus’, lai nodrošinātu Igora Sutjagina un Valentīna Daņilova atbrīvošanu; izsaka dziļu nožēlu, ka EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) vēlēšanu uzraudzības misija Krievijas prezidenta vēlēšanu laikā 2008. gada martā bija jāatceļ ierobežojumu dēļ, ko Krievijas iestādes piemēroja vēlēšanu uzraudzības misijām; |
| --- | --- |

91.

pauž nožēlu par to, ka nav rezultātu Eiropas Savienības un Krievijas apspriedēm par cilvēktiesībām; pauž nožēlu, ka Krievijas iestādes atteicās piedalīties jebkādās apaļā galda sarunās, kas notika, lai sagatavotos apspriedēm, kurās iesaistījās vietējās un starptautiskās NVO; norāda, ka konsultāciju laikā Eiropas Savienība izteica bažas par cilvēktiesību jautājumiem, īpaši pieminot vārda un pulcēšanās brīvību, pilsoniskās sabiedrības pastāvēšanu, minoritāšu tiesības, cīņu pret rasismu un ksenofobiju un bērnu un sieviešu tiesības, kā arī gan ES, gan Krievijas starptautisko cilvēktiesību pienākumus; tomēr izsaka nožēlu, ka Eiropas Savienībai nav izdevies panākt nekādas pārmaiņas Krievijas politikā, jo īpaši attiecībā uz tiesu varas nesodāmību un neatkarību, izturēšanos pret cilvēktiesību aizstāvjiem un politieslodzītajiem, tostarp Mihailu Hodorkovski, plašsaziņas līdzekļu neatkarību un vārda brīvību, izturēšanos pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, tiesiskuma ievērošanu un cilvēktiesību aizsardzību bruņotajos spēkos, diskrimināciju, kas balstīta uz seksuālo orientāciju, kā arī citiem jautājumiem; atsaucas uz 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par 2008. gada 26.-27. jūnija ES un Krievijas augstākā līmeņa tikšanos, kas notika Hantimansijskā (33); atkārtoti pauž bažas par cilvēktiesību aizstāvju situācijas pasliktināšanos un grūtībām, ar kurām sastopas NVO attiecībā uz reģistrāciju un darbību; atkārti pauž bažas par pretektrēmisma tiesību aktu, kas var ietekmēt informācijas brīvu plūsmu un novest pie tā, ka Krievijas iestādes turpinās ierobežot tiesības uz vārda brīvību neatkarīgiem žurnālistiem un politiskajiem pretiniekiem; joprojām pauž bažas par to, ka saskaņā ar cilvēktiesību organizācijas ‘Amnesty International’ 2008. gada ziņojumu prokuratūra turpina neievērot Mihaila Hodorkovska un viņa sabiedrotā Platona Ļebedeva tiesības uz taisnīgu tiesu saskaņā ar starptautiskiem standartiem, un pauž dziļu nožēlu par izturēšanos pret bijušo Jukos viceprezidentu Vasiliju Aleksanjanu, kurš atteicās sniegt nepatiesu liecību pret Mihailu Hodorkovski, un tādēļ Krievijas varas iestādes panāca viņa veselības stāvokļa pasliktināšanos līdz galējai stadijai, un pievienojas Eiropas Padomes Parlamentārai asamblejai, aicinot Krievijas iestādes ‘izmantot visus pieejamos likumīgos līdzekļus’, lai nodrošinātu Igora Sutjagina un Valentīna Daņilova atbrīvošanu; izsaka dziļu nožēlu, ka EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) vēlēšanu uzraudzības misija Krievijas prezidenta vēlēšanu laikā 2008. gada martā bija jāatceļ ierobežojumu dēļ, ko Krievijas iestādes piemēroja vēlēšanu uzraudzības misijām;

| 92. | norāda, ka saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku pastāv cilvēktiesību apakškomitejas, kurās iesaistītas Vidusjūras dienvidu krasta valstis (Maroka, Tunisija, Libāna, Jordānija, Ēģipte, Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde), un aicina Padomi un Komisiju izveidot cilvēktiesību apakškomitejas ar visām kaimiņvalstīm; atkārtoti aicina iesaistīt parlamentāriešus šo apakškomiteju sanāksmju sagatavošanā un informēt viņus par rezultātiem; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas delegācija attiecīgajā valstī un attiecīgie Komisijas dienesti Briselē organizē apspriešanos ar civiliedzīvotājiem gan pirms, gan pēc lēmumu pieņemšanas; tomēr apšauba izmantotās metodoloģijas, jo īpaši apakškomitejās organizēto apspriežu novērtēšanas kritēriju efektivitāti un saskaņotību; uzskata, ka šīm apakškomitejām ir jāļauj iekļaut cilvēktiesību jautājumus rīcības plānā, kura izpilde īpaši jāuzrauga, taču uzsver, ka diskusijas par cilvēktiesībām nevar nodot tikai šīm apakškomitejām, un uzsver koordinēšanas nozīmi ar citām apakškomitejām, kas strādā ar cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, imigrācijas jautājumu, uzsver nepieciešamību iekļaut šos jautājumus politiskajā dialogā visaugstākajā līmenī, lai palielinātu ES politikas saskaņu šajā jomā; pauž pārliecību, ka tāda Eiropas kaimiņattiecību politika, kāda tā ir izveidota un strukturēta (rīcības plāns, kontroles ziņojums un apakškomitejas) varētu nodrošināt patiesu stimulu, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu, ja Eiropas Savienība izrādītu neviltotu politisku gribu saskaņoti, sistemātiski un plašā mērogā nodrošināt, ka cilvēktiesību ievērošana ir primāra; tādēļ uzskata, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanai ir jābūt Eiropas Savienības un trešo valstu attiecību nostiprināšanas priekšnoteikumam; saistībā ar pamatlīguma parakstīšanu ar Lībiju aicina Padomi un Komisiju nodrošināt pienācīgu uzmanību dialogam un sadarbībai cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

92.

norāda, ka saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku pastāv cilvēktiesību apakškomitejas, kurās iesaistītas Vidusjūras dienvidu krasta valstis (Maroka, Tunisija, Libāna, Jordānija, Ēģipte, Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde), un aicina Padomi un Komisiju izveidot cilvēktiesību apakškomitejas ar visām kaimiņvalstīm; atkārtoti aicina iesaistīt parlamentāriešus šo apakškomiteju sanāksmju sagatavošanā un informēt viņus par rezultātiem; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas delegācija attiecīgajā valstī un attiecīgie Komisijas dienesti Briselē organizē apspriešanos ar civiliedzīvotājiem gan pirms, gan pēc lēmumu pieņemšanas; tomēr apšauba izmantotās metodoloģijas, jo īpaši apakškomitejās organizēto apspriežu novērtēšanas kritēriju efektivitāti un saskaņotību; uzskata, ka šīm apakškomitejām ir jāļauj iekļaut cilvēktiesību jautājumus rīcības plānā, kura izpilde īpaši jāuzrauga, taču uzsver, ka diskusijas par cilvēktiesībām nevar nodot tikai šīm apakškomitejām, un uzsver koordinēšanas nozīmi ar citām apakškomitejām, kas strādā ar cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, imigrācijas jautājumu, uzsver nepieciešamību iekļaut šos jautājumus politiskajā dialogā visaugstākajā līmenī, lai palielinātu ES politikas saskaņu šajā jomā; pauž pārliecību, ka tāda Eiropas kaimiņattiecību politika, kāda tā ir izveidota un strukturēta (rīcības plāns, kontroles ziņojums un apakškomitejas) varētu nodrošināt patiesu stimulu, lai veicinātu cilvēktiesību ievērošanu, ja Eiropas Savienība izrādītu neviltotu politisku gribu saskaņoti, sistemātiski un plašā mērogā nodrošināt, ka cilvēktiesību ievērošana ir primāra; tādēļ uzskata, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanai ir jābūt Eiropas Savienības un trešo valstu attiecību nostiprināšanas priekšnoteikumam; saistībā ar pamatlīguma parakstīšanu ar Lībiju aicina Padomi un Komisiju nodrošināt pienācīgu uzmanību dialogam un sadarbībai cilvēktiesību jautājumos;

| 93. | pauž dziļu nožēlu par neseno militāro eskalāciju un to, ka humanitārā situācija Gazā ir turpinājusi pasliktināties, un tajā pašā laikā patiesi jūt līdzi Izraēlas dienvidu daļas iedzīvotājiem; prasa visām pusēm pilnībā īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1860/2009, lai nodrošinātu pastāvīgu pamieru; uzsver neatliekamo vajadzību pēc efektīvas kārtības, lai sauktu pie atbildības starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu gadījumos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) lēmumu izveidot apstākļu noskaidrošanas misiju, lai izmeklētu kara noziegumus un būtiskus cilvēktiesību pārkāpumus, ko nesenā konflikta laikā Gazā ir izdarījušas abas puses; aicina visas puses sadarboties ar ANO cilvēktiesību izmeklētājiem; pieņem zināšanai 2009. gada 27. janvāra Ārlietu padomes apņemšanos cieši uzraudzīt šāda veida izmeklēšanas gadījumus un aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm lemt par turpmāku rīcību pēc apstākļu noskaidrošanas; |
| --- | --- |

93.

pauž dziļu nožēlu par neseno militāro eskalāciju un to, ka humanitārā situācija Gazā ir turpinājusi pasliktināties, un tajā pašā laikā patiesi jūt līdzi Izraēlas dienvidu daļas iedzīvotājiem; prasa visām pusēm pilnībā īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1860/2009, lai nodrošinātu pastāvīgu pamieru; uzsver neatliekamo vajadzību pēc efektīvas kārtības, lai sauktu pie atbildības starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu gadījumos; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) lēmumu izveidot apstākļu noskaidrošanas misiju, lai izmeklētu kara noziegumus un būtiskus cilvēktiesību pārkāpumus, ko nesenā konflikta laikā Gazā ir izdarījušas abas puses; aicina visas puses sadarboties ar ANO cilvēktiesību izmeklētājiem; pieņem zināšanai 2009. gada 27. janvāra Ārlietu padomes apņemšanos cieši uzraudzīt šāda veida izmeklēšanas gadījumus un aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm lemt par turpmāku rīcību pēc apstākļu noskaidrošanas;

| 94. | atzīst ES un Uzbekistānas dialoga par cilvēktiesībām otro sarunu kārtu, kas notika 2008. gada 5. jūnijā; norāda uz semināru par plašsaziņas līdzekļu brīvību, kas no 2008. gada 2. līdz 3. oktobrim notika Taškentā; tomēr uzskata, ka semināram neizdevās sasniegt tā mērķi – nodrošināt atklātu diskusiju par cilvēktiesību pārkāpumiem un plašsaziņas līdzekļu brīvību Uzbekistānā, kā tika sākotnēji iecerēts; norāda uz joprojām pastāvošo neatkarīgas starptautiskas izmeklēšanas trūkumu attiecībā uz Andižanas masu slepkavību un jebkāda veida uzlabojumu trūkumu cilvēktiesību situācijā Uzbekistānā; atzinīgi vērtē divu cilvēktiesību aizstāvju – Dilmurod Mukhiddinov un Mamarajab Nazarov –atbrīvošanu; pauž nosodījumu par to, ka cilvēktiesību aktīvisti un neatkarīgie žurnālisti tiek turēti apcietinājumā politiski motivētu apsūdzību dēļ, un mudina Uzbekistānas varas iestādes atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus un citus politieslodzītos; atkārtoti pauž bažas par neatkarīgā žurnālista Salijon Abdurakhmanov un cilvēktiesību aktīvista Agzam Turgunov ieslodzīšanu; norāda uz Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumiem par Uzbekistānu; prasa Uzbekistānas varas iestādēm pieņemt organizācijas ‘Human Rights Watch’ jaunā Uzbekistānas nodaļas direktora akreditāciju un ļaut šai un citām starptautiskajām organizācijām un NVO darboties bez ierobežojumiem; aicina Uzbekistānu pilnībā un efektīvi sadarboties ar ANO īpašo referentu jautājumos par spīdzināšanu un vārda brīvību un atcelt ierobežojumus NVO reģistrācijai un darbībai Uzbekistānā; norāda, ka Padome ir nolēmusi neatjaunot ceļošanas ierobežojumus vairākām personām, kuras ir minētas kopējā nostājā 2007/734/CFSP (34), un ka šie ierobežojumi ir apturēti saskaņā ar Padomes 2007. gada 15.–16. oktobra un 2008. gada 29. aprīļa secinājumiem; atzinīgi vērtē faktu, ka Padome tomēr ir nolēmusi uz 12 mēnešiem atjaunot ieroču embargo, kas noteikts šajā kopējā nostājā; aicina Padomi un Komisiju pārskatīt vispārējo cilvēktiesību situāciju Uzbekistānā; atkārto aicinājumu nekavējoties atbrīvot politieslodzītos; norāda uz ES prezidentūras 2008. gada 17. decembra deklarāciju par individuāliem gadījumiem; |
| --- | --- |

94.

atzīst ES un Uzbekistānas dialoga par cilvēktiesībām otro sarunu kārtu, kas notika 2008. gada 5. jūnijā; norāda uz semināru par plašsaziņas līdzekļu brīvību, kas no 2008. gada 2. līdz 3. oktobrim notika Taškentā; tomēr uzskata, ka semināram neizdevās sasniegt tā mērķi – nodrošināt atklātu diskusiju par cilvēktiesību pārkāpumiem un plašsaziņas līdzekļu brīvību Uzbekistānā, kā tika sākotnēji iecerēts; norāda uz joprojām pastāvošo neatkarīgas starptautiskas izmeklēšanas trūkumu attiecībā uz Andižanas masu slepkavību un jebkāda veida uzlabojumu trūkumu cilvēktiesību situācijā Uzbekistānā; atzinīgi vērtē divu cilvēktiesību aizstāvju – Dilmurod Mukhiddinov un Mamarajab Nazarov –atbrīvošanu; pauž nosodījumu par to, ka cilvēktiesību aktīvisti un neatkarīgie žurnālisti tiek turēti apcietinājumā politiski motivētu apsūdzību dēļ, un mudina Uzbekistānas varas iestādes atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus un citus politieslodzītos; atkārtoti pauž bažas par neatkarīgā žurnālista Salijon Abdurakhmanov un cilvēktiesību aktīvista Agzam Turgunov ieslodzīšanu; norāda uz Padomes 2008. gada 13. oktobra secinājumiem par Uzbekistānu; prasa Uzbekistānas varas iestādēm pieņemt organizācijas ‘Human Rights Watch’ jaunā Uzbekistānas nodaļas direktora akreditāciju un ļaut šai un citām starptautiskajām organizācijām un NVO darboties bez ierobežojumiem; aicina Uzbekistānu pilnībā un efektīvi sadarboties ar ANO īpašo referentu jautājumos par spīdzināšanu un vārda brīvību un atcelt ierobežojumus NVO reģistrācijai un darbībai Uzbekistānā; norāda, ka Padome ir nolēmusi neatjaunot ceļošanas ierobežojumus vairākām personām, kuras ir minētas kopējā nostājā 2007/734/CFSP (34), un ka šie ierobežojumi ir apturēti saskaņā ar Padomes 2007. gada 15.–16. oktobra un 2008. gada 29. aprīļa secinājumiem; atzinīgi vērtē faktu, ka Padome tomēr ir nolēmusi uz 12 mēnešiem atjaunot ieroču embargo, kas noteikts šajā kopējā nostājā; aicina Padomi un Komisiju pārskatīt vispārējo cilvēktiesību situāciju Uzbekistānā; atkārto aicinājumu nekavējoties atbrīvot politieslodzītos; norāda uz ES prezidentūras 2008. gada 17. decembra deklarāciju par individuāliem gadījumiem;

| 95. | atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Savienība un Turkmenistāna 2008. gada jūlijā sarīkoja cilvēktiesību dialoga pirmo kārtu; atzinīgi vērtē to, ka tiek izteiktas bažas par cilvēktiesību situāciju Turkmenistānā, jo īpaši attiecībā uz uzskatu un pulcēšanās brīvību, tiesu varas neatkarību un pilsoniskās sabiedrības darbību; atsaucas uz 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Vidusāziju (35) un atkārto, ka, lai ES parakstītu pagaidu nolīgumu, Turkmenistānai ir jāgūst panākumi galvenajās jomās, tostarp jānodrošina Starptautiskai Sarkanā Krusta komitejai brīva un neierobežota piekļuve, jāveic reformas izglītības sistēmā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, bez nosacījumiem jāatbrīvo visi politieslodzītie un pārliecības dēļ ieslodzītie, jāatceļ visi valdības ieviestie šķēršļi ceļošanai un jāļauj visām NVO un cilvēktiesību struktūrām brīvi darboties valstī; aicina Padomi un Komisiju pirms pagaidu nolīguma parakstīšanas skaidri paredzēt īpašus uzlabojumus cilvēktiesību jomā un šajā sakarībā pieņemt pamatnostādnes ar skaidri noteiktiem izpildes termiņiem; |
| --- | --- |

95.

atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Savienība un Turkmenistāna 2008. gada jūlijā sarīkoja cilvēktiesību dialoga pirmo kārtu; atzinīgi vērtē to, ka tiek izteiktas bažas par cilvēktiesību situāciju Turkmenistānā, jo īpaši attiecībā uz uzskatu un pulcēšanās brīvību, tiesu varas neatkarību un pilsoniskās sabiedrības darbību; atsaucas uz 2008. gada 20. februāra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Vidusāziju (35) un atkārto, ka, lai ES parakstītu pagaidu nolīgumu, Turkmenistānai ir jāgūst panākumi galvenajās jomās, tostarp jānodrošina Starptautiskai Sarkanā Krusta komitejai brīva un neierobežota piekļuve, jāveic reformas izglītības sistēmā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, bez nosacījumiem jāatbrīvo visi politieslodzītie un pārliecības dēļ ieslodzītie, jāatceļ visi valdības ieviestie šķēršļi ceļošanai un jāļauj visām NVO un cilvēktiesību struktūrām brīvi darboties valstī; aicina Padomi un Komisiju pirms pagaidu nolīguma parakstīšanas skaidri paredzēt īpašus uzlabojumus cilvēktiesību jomā un šajā sakarībā pieņemt pamatnostādnes ar skaidri noteiktiem izpildes termiņiem;

| 96. | atbalsta Padomes gatavību izveidot dialogu cilvēktiesību jomā ar visām pārējām Vidusāzijas valstīm; aicina nodrošināt to, lai dialogi būtu vērsti uz rezultātu un pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamatnostādnēm par dialogiem cilvēktiesību jomā ar trešām valstīm, garantējot pilsoniskās sabiedrības un Eiropas Parlamenta iesaistīšanos; aicina izveidot dialogus un nodrošināt pietiekamus līdzekļus Padomes un Komisijas sekretariātiem; |
| --- | --- |

96.

atbalsta Padomes gatavību izveidot dialogu cilvēktiesību jomā ar visām pārējām Vidusāzijas valstīm; aicina nodrošināt to, lai dialogi būtu vērsti uz rezultātu un pilnībā atbilstu Eiropas Savienības Pamatnostādnēm par dialogiem cilvēktiesību jomā ar trešām valstīm, garantējot pilsoniskās sabiedrības un Eiropas Parlamenta iesaistīšanos; aicina izveidot dialogus un nodrošināt pietiekamus līdzekļus Padomes un Komisijas sekretariātiem;

| 97. | norāda gan uz Turcijas, gan ES apņemšanās nozīmi attiecībā uz Turcijas pievienošanās procesu, lai veicinātu cilvēktiesību reformas Turcijā; uzskata, ka pozitīvs solis vārda brīvības virzienā Turcijā ir valdības lēmums ļaut raidīt kurdu televīzijai; tomēr pauž nožēlu par to, ka kurdu valodu vēl aizvien ir aizliegts lietot parlamentā un politiskās kampaņās; atgādina, ka ir jāveic turpmākas tiesību aktu reformas, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērotas un aizsargātas mazākumtautību intereses un ievērota vārda brīvība gan tiesību aktos, gan praksē atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas prasībām un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrai; ar bažām norāda, ka nav panākta nekāda virzība cilvēktiesību instrumentu, jo īpaši Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvā protokola, ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 4., 7. un 12. papildprotokolu, ratifikācijas procesā; |
| --- | --- |

97.

norāda gan uz Turcijas, gan ES apņemšanās nozīmi attiecībā uz Turcijas pievienošanās procesu, lai veicinātu cilvēktiesību reformas Turcijā; uzskata, ka pozitīvs solis vārda brīvības virzienā Turcijā ir valdības lēmums ļaut raidīt kurdu televīzijai; tomēr pauž nožēlu par to, ka kurdu valodu vēl aizvien ir aizliegts lietot parlamentā un politiskās kampaņās; atgādina, ka ir jāveic turpmākas tiesību aktu reformas, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērotas un aizsargātas mazākumtautību intereses un ievērota vārda brīvība gan tiesību aktos, gan praksē atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību konvencijas prasībām un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrai; ar bažām norāda, ka nav panākta nekāda virzība cilvēktiesību instrumentu, jo īpaši Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvā protokola, ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 4., 7. un 12. papildprotokolu, ratifikācijas procesā;

| 98. | prasa jaunajai Pakistānas valdībai veikt atbilstīgus pasākumus situācijas uzlabošanai cilvēktiesību jomā Pakistānā; atsaucas uz cilvēktiesību organizācijas ‘Amnesty International’ prasību Pakistānas valdībai no jauna pieņemt darbā visus tiesnešus, kurus bijušais prezidents Pervez Musharraf 2007. gadā nelikumīgi atcēla no amata; atzinīgi vērtē faktu, ka ES 2008. gada februārī nosūtīja neatkarīgu vispārējo parlamenta vēlēšanu novērošanas misiju; ar gandarījumu norāda, ka vēlēšanās bija konkurence un ka ar tām tika veicināta sabiedrības uzticība demokrātiskiem procesiem; norāda, ka ES ir apņēmusies atbalstīt demokrātisko iestāžu stiprināšanu, un aicina Padomi un Komisiju atbalstīt demokrātisko kustību, ko iesāka tiesu vara un advokatūra, konkrēti uzaicinot dažus tās pārstāvjus, tajā skaitā M. Choudhry; uzsver, ka cilvēktiesībām jābūt vienai no ES galvenajām prioritātēm dialoga turpināšanai ar Pakistānu ; |
| --- | --- |

98.

prasa jaunajai Pakistānas valdībai veikt atbilstīgus pasākumus situācijas uzlabošanai cilvēktiesību jomā Pakistānā; atsaucas uz cilvēktiesību organizācijas ‘Amnesty International’ prasību Pakistānas valdībai no jauna pieņemt darbā visus tiesnešus, kurus bijušais prezidents Pervez Musharraf 2007. gadā nelikumīgi atcēla no amata; atzinīgi vērtē faktu, ka ES 2008. gada februārī nosūtīja neatkarīgu vispārējo parlamenta vēlēšanu novērošanas misiju; ar gandarījumu norāda, ka vēlēšanās bija konkurence un ka ar tām tika veicināta sabiedrības uzticība demokrātiskiem procesiem; norāda, ka ES ir apņēmusies atbalstīt demokrātisko iestāžu stiprināšanu, un aicina Padomi un Komisiju atbalstīt demokrātisko kustību, ko iesāka tiesu vara un advokatūra, konkrēti uzaicinot dažus tās pārstāvjus, tajā skaitā M. Choudhry; uzsver, ka cilvēktiesībām jābūt vienai no ES galvenajām prioritātēm dialoga turpināšanai ar Pakistānu ;

| 99. | atzinīgi vērtē Padomes priekšlikumus uzsākt sarunas par cilvēktiesībām ar vairākām Latīņamerikas valstīm; uzsver, ka šīm sarunām ir jābūt cieši saistītām ar stingrām, konkrētām un pamatotām prasībām attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem, ar kurām ES iestādēm tiks uzliktas tādas pašas saistības attiecībās ar šīm valstīm; uzsver, ka ir vēlams iekļaut Centrālamerikas valstis; norāda uz to, ka 2008. gada februārī Kuba parakstīja Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; aicina ratificēt šos paktus bez jebkādām atrunām; aicina Kubas valdību atbrīvot visus politieslodzītos un ievērot ar parakstītajiem līgumiem aizsargātās tiesības; norāda uz Padomes 2008. gada 20. jūnija lēmumu atcelt neoficiālās sankcijas pret Kubu; norāda, ka 2009. gadā Padome lems par to, vai turpināt politisko dialogu ar Kubu, kas būs atkarīgs no tā, vai ir vērā ņemami uzlabojumi cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

99.

atzinīgi vērtē Padomes priekšlikumus uzsākt sarunas par cilvēktiesībām ar vairākām Latīņamerikas valstīm; uzsver, ka šīm sarunām ir jābūt cieši saistītām ar stingrām, konkrētām un pamatotām prasībām attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem, ar kurām ES iestādēm tiks uzliktas tādas pašas saistības attiecībās ar šīm valstīm; uzsver, ka ir vēlams iekļaut Centrālamerikas valstis; norāda uz to, ka 2008. gada februārī Kuba parakstīja Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; aicina ratificēt šos paktus bez jebkādām atrunām; aicina Kubas valdību atbrīvot visus politieslodzītos un ievērot ar parakstītajiem līgumiem aizsargātās tiesības; norāda uz Padomes 2008. gada 20. jūnija lēmumu atcelt neoficiālās sankcijas pret Kubu; norāda, ka 2009. gadā Padome lems par to, vai turpināt politisko dialogu ar Kubu, kas būs atkarīgs no tā, vai ir vērā ņemami uzlabojumi cilvēktiesību jomā;

| 100. | aicina Krieviju kā varu, kas okupēja Gruziju, atbalstīt cilvēktiesības Abhāzijā un Dienvidosetijā, tajā skaitā pilsoņu tiesības atgriezties savās mājās; aicina visas puses turpināt īstenot apņemšanās saskaņā ar 2008. gada 12. augusta un 8. septembra līgumiem; aicina visas iesaistītās valdības turpināt nodrošināt detalizētas kartes un informāciju par visām zonām, kur konflikta laikā tika nomestas kasešu bumbas, lai veicinātu atbrīvošanos no kasešu munīcijas un padarītu šīs teritorijas drošas civiliedzīvotājiem; uzskata, ka abām valdībām būtu jānodrošina, ka sabiedrība ar informācijas kampaņu starpniecību tiek informēta par briesmām, ko var radīt nesprāgušās vielas; aicina atbildīgās valsts pārvaldes iestādes piekrist starptautisko cilvēktiesību novērotāju izvietošanai Dienvidosetijā un Abhāzijā; |
| --- | --- |

100.

aicina Krieviju kā varu, kas okupēja Gruziju, atbalstīt cilvēktiesības Abhāzijā un Dienvidosetijā, tajā skaitā pilsoņu tiesības atgriezties savās mājās; aicina visas puses turpināt īstenot apņemšanās saskaņā ar 2008. gada 12. augusta un 8. septembra līgumiem; aicina visas iesaistītās valdības turpināt nodrošināt detalizētas kartes un informāciju par visām zonām, kur konflikta laikā tika nomestas kasešu bumbas, lai veicinātu atbrīvošanos no kasešu munīcijas un padarītu šīs teritorijas drošas civiliedzīvotājiem; uzskata, ka abām valdībām būtu jānodrošina, ka sabiedrība ar informācijas kampaņu starpniecību tiek informēta par briesmām, ko var radīt nesprāgušās vielas; aicina atbildīgās valsts pārvaldes iestādes piekrist starptautisko cilvēktiesību novērotāju izvietošanai Dienvidosetijā un Abhāzijā;

| 101. | pauž bažas par to, ka cilvēktiesību situācija Birmā nav uzlabojusies, jo īpaši ņemot vērā 2010. gadā paredzētās vēlēšanas; nosoda to, ka nesen arestēti un paraugprāvās notiesāti vairāk nekā simts Birmas opozīcijas dalībnieki, kā arī nosoda drakoniskos sodus, kas viņiem piespriesti; mudina Birmas valdību nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos; uzskata, ka Parlamentam vajadzētu nosūtīt svarīgu misiju uz Birmu, jo, neskatoties uz sankcijām, situācija cilvēktiesību jomā šajā valstī joprojām neuzlabojas, un ka ir jāpastiprina starptautiskais spiediens uz Birmas valdību; |
| --- | --- |

101.

pauž bažas par to, ka cilvēktiesību situācija Birmā nav uzlabojusies, jo īpaši ņemot vērā 2010. gadā paredzētās vēlēšanas; nosoda to, ka nesen arestēti un paraugprāvās notiesāti vairāk nekā simts Birmas opozīcijas dalībnieki, kā arī nosoda drakoniskos sodus, kas viņiem piespriesti; mudina Birmas valdību nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos; uzskata, ka Parlamentam vajadzētu nosūtīt svarīgu misiju uz Birmu, jo, neskatoties uz sankcijām, situācija cilvēktiesību jomā šajā valstī joprojām neuzlabojas, un ka ir jāpastiprina starptautiskais spiediens uz Birmas valdību;

Vispārēja Padomes un Komisijas darbību, tostarp divu prezidentūru darbības, pārbaude

| 102. | aicina Padomes prezidentūru koncentrēties uz valstīm, kurās attiecībā uz cilvēktiesībām pastāv īpašas bažas; |
| --- | --- |

102.

aicina Padomes prezidentūru koncentrēties uz valstīm, kurās attiecībā uz cilvēktiesībām pastāv īpašas bažas;

| 103. | atzinīgi novērtē pasākumus un diskusijas, kas notikušas 2008. gada Eiropas Starpkultūru dialoga gada laikā, un pauž gandarījumu par iniciatīvu, ko uzņēmušās abas prezidentūras; |
| --- | --- |

103.

atzinīgi novērtē pasākumus un diskusijas, kas notikušas 2008. gada Eiropas Starpkultūru dialoga gada laikā, un pauž gandarījumu par iniciatīvu, ko uzņēmušās abas prezidentūras;

| 104. | atzinīgi vērtē desmito Eiropas Savienības NVO Cilvēktiesību forumu, ko 2008. gada 10. decembrī organizēja Francijas prezidentūra un Komisija saistībā ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadienu un kas īpaši bija veltīta diskriminācijai pret sievietēm; |
| --- | --- |

104.

atzinīgi vērtē desmito Eiropas Savienības NVO Cilvēktiesību forumu, ko 2008. gada 10. decembrī organizēja Francijas prezidentūra un Komisija saistībā ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 60. gadadienu un kas īpaši bija veltīta diskriminācijai pret sievietēm;

| 105. | aicina ES pielikt lielākas pūles un rīkoties noteiktāk, lai panāktu politisku risinājumu Darfūras konfliktā un veicinātu pasaules miera līguma īstenošanu; uzsver nepieciešamību pārtraukt nesodāmību un piemērot ANO Drošības padomes noteiktās sankcijas; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības atbalstu apcietināšanas orderiem, ko izsniegusi SKT saistībā ar Darfūru un kas jāizpilda pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

105.

aicina ES pielikt lielākas pūles un rīkoties noteiktāk, lai panāktu politisku risinājumu Darfūras konfliktā un veicinātu pasaules miera līguma īstenošanu; uzsver nepieciešamību pārtraukt nesodāmību un piemērot ANO Drošības padomes noteiktās sankcijas; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības atbalstu apcietināšanas orderiem, ko izsniegusi SKT saistībā ar Darfūru un kas jāizpilda pēc iespējas ātrāk;

| 106. | atzinīgi vērtē ANO Drošības Padomes 2008. gada 24. septembra rezolūciju Nr. 1834, kas pagarina ANO Misijas Centrālāfrikas Republikā un Čadā pilnvaras līdz 2009. gada martam, līdz ar Apvienoto Nāciju Organizācijas nodomu apstiprināt ANO militārā kontingenta izvietošanu pēc EUFOR gan Čadā, gan Centrālāfrikas Republikā; |
| --- | --- |

106.

atzinīgi vērtē ANO Drošības Padomes 2008. gada 24. septembra rezolūciju Nr. 1834, kas pagarina ANO Misijas Centrālāfrikas Republikā un Čadā pilnvaras līdz 2009. gada martam, līdz ar Apvienoto Nāciju Organizācijas nodomu apstiprināt ANO militārā kontingenta izvietošanu pēc EUFOR gan Čadā, gan Centrālāfrikas Republikā;

| 107. | atzinīgi vērtē faktu, ka Padome izveidoja un regulāri atjauno valstu sarakstu, kurām jāpievērš uzmanība, un ka saistībā ar to tiek veltītas papildu pūles, lai īstenotu Eiropas Savienības Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, par nāvessodu (tā sauktās ‘valstis uz robežlīnijas’) un par cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

107.

atzinīgi vērtē faktu, ka Padome izveidoja un regulāri atjauno valstu sarakstu, kurām jāpievērš uzmanība, un ka saistībā ar to tiek veltītas papildu pūles, lai īstenotu Eiropas Savienības Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, par nāvessodu (tā sauktās ‘valstis uz robežlīnijas’) un par cilvēktiesību aizstāvjiem;

| 108. | atkārtoti prasa, lai visas diskusijas par cilvēktiesībām un demokrātiju ar trešām valstīm, instrumenti, dokumenti un ziņojumi, tajā skaitā ikgadējie ziņojumi par cilvēktiesībām, skaidri ietvertu diskriminācijas jautājumus, tostarp jautājumus attiecībā uz etnisko, nacionālo un valodas minoritāšu diskrimināciju, reliģijas brīvības pārkāpumiem, tajā skaitā neiecietību pret jebkuru reliģiju un diskriminējošu praksi attiecībā uz minoritāšu reliģijām un diskrimināciju, kas balstīta uz kastām, pamatiedzīvotāju tiesību aizsardzību un veicināšanu, sieviešu cilvēktiesībām, bērnu tiesībām, invalīdiem, tajā skaitā cilvēkiem ar garīgiem traucējumiem, un cilvēkiem ar jebkādu seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti, attiecīgā gadījumā pilnībā iesaistoties savās organizācijās gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs; |
| --- | --- |

108.

atkārtoti prasa, lai visas diskusijas par cilvēktiesībām un demokrātiju ar trešām valstīm, instrumenti, dokumenti un ziņojumi, tajā skaitā ikgadējie ziņojumi par cilvēktiesībām, skaidri ietvertu diskriminācijas jautājumus, tostarp jautājumus attiecībā uz etnisko, nacionālo un valodas minoritāšu diskrimināciju, reliģijas brīvības pārkāpumiem, tajā skaitā neiecietību pret jebkuru reliģiju un diskriminējošu praksi attiecībā uz minoritāšu reliģijām un diskrimināciju, kas balstīta uz kastām, pamatiedzīvotāju tiesību aizsardzību un veicināšanu, sieviešu cilvēktiesībām, bērnu tiesībām, invalīdiem, tajā skaitā cilvēkiem ar garīgiem traucējumiem, un cilvēkiem ar jebkādu seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti, attiecīgā gadījumā pilnībā iesaistoties savās organizācijās gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs;

| 109. | norāda uz Savienības Vidusjūrai iniciatīvu, ko uzsāka Francijas prezidentūra, kā jaunu uzdevumu, lai veicinātu demokrātiju un ievērotu cilvēktiesības Vidusjūras reģionā; norāda, ka Savienības Vidusjūrai jaunu iniciatīvu izstrāde nav jāuzskata par uzmanības un prioritātes mazināšanu veicināt nepieciešamās ar demokrātiju un cilvēktiesībām saistītās reformas reģionā; |
| --- | --- |

109.

norāda uz Savienības Vidusjūrai iniciatīvu, ko uzsāka Francijas prezidentūra, kā jaunu uzdevumu, lai veicinātu demokrātiju un ievērotu cilvēktiesības Vidusjūras reģionā; norāda, ka Savienības Vidusjūrai jaunu iniciatīvu izstrāde nav jāuzskata par uzmanības un prioritātes mazināšanu veicināt nepieciešamās ar demokrātiju un cilvēktiesībām saistītās reformas reģionā;

Komisijas ārējās palīdzības programmas un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)

| 110. | atzinīgi vērtē faktu, ka Parlamenta prioritātes ir ņemtas vērā, plānojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta dokumentus 2007. un 2008. gadā; |
| --- | --- |

110.

atzinīgi vērtē faktu, ka Parlamenta prioritātes ir ņemtas vērā, plānojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta dokumentus 2007. un 2008. gadā;

| 111. | aicina atjaunināt elektroniskos apkopojumus, kas ir paredzēti, lai aptvertu visus Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta projektus, kuri organizēti ģeogrāfiski un tematiski; |
| --- | --- |

111.

aicina atjaunināt elektroniskos apkopojumus, kas ir paredzēti, lai aptvertu visus Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta projektus, kuri organizēti ģeogrāfiski un tematiski;

| 112. | atzinīgi novērtē pausto interesi iepazīstināt ar projektiem ar jaunu mērķi atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus un iespējamu steidzamu rīcību viņu aizsardzībai; norāda, ka Komisija ir izvēlējusies 11 saņēmējvalstis šo projektu īstenošanai, un sagaida, ka reāla darbība sāksies 2009. gada sākumā; |
| --- | --- |

112.

atzinīgi novērtē pausto interesi iepazīstināt ar projektiem ar jaunu mērķi atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus un iespējamu steidzamu rīcību viņu aizsardzībai; norāda, ka Komisija ir izvēlējusies 11 saņēmējvalstis šo projektu īstenošanai, un sagaida, ka reāla darbība sāksies 2009. gada sākumā;

| 113. | vēlreiz aicina Komisiju pielāgot personāla skaitu, kas tiks piešķirts Eiropas instrumenta demokrātijai un cilvēktiesībām īstenošanai gan vadībā, gan delegācijās, lai ņemtu vērā šī jaunā instrumenta specifiku un problēmas; |
| --- | --- |

113.

vēlreiz aicina Komisiju pielāgot personāla skaitu, kas tiks piešķirts Eiropas instrumenta demokrātijai un cilvēktiesībām īstenošanai gan vadībā, gan delegācijās, lai ņemtu vērā šī jaunā instrumenta specifiku un problēmas;

| 114. | aicina Komisiju nodrošināt saskaņu starp Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm un projektiem un programmām, ko tā atbalsta, jo īpaši saistībā ar tās divpusējo plānošanu ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

114.

aicina Komisiju nodrošināt saskaņu starp Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm un projektiem un programmām, ko tā atbalsta, jo īpaši saistībā ar tās divpusējo plānošanu ar trešām valstīm;

Vēlēšanu atbalsts un vēlēšanu novērošana

| 115. | ar gandarījumu norāda, ka ES, lai veicinātu demokrātiju trešās valstīs, aizvien vairāk izmanto vēlēšanu atbalstu un vēlēšanu novērošanu, tādējādi sekmējot cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu, un ka šo misiju kvalitāte un neatkarība ir plaši atzīta; |
| --- | --- |

115.

ar gandarījumu norāda, ka ES, lai veicinātu demokrātiju trešās valstīs, aizvien vairāk izmanto vēlēšanu atbalstu un vēlēšanu novērošanu, tādējādi sekmējot cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu, un ka šo misiju kvalitāte un neatkarība ir plaši atzīta;

| 116. | uzsver, ka visaptveroša ES metodoloģija, kas aptver visu vēlēšanu ciklu un ietver gan vēlēšanu atbalstu, gan vēlēšanu novērošanu, ir bijusi ļoti veiksmīga Eiropas Savienībai, izveidojot to par vadošu starptautisko vēlēšanu novērošanas organizāciju; |
| --- | --- |

116.

uzsver, ka visaptveroša ES metodoloģija, kas aptver visu vēlēšanu ciklu un ietver gan vēlēšanu atbalstu, gan vēlēšanu novērošanu, ir bijusi ļoti veiksmīga Eiropas Savienībai, izveidojot to par vadošu starptautisko vēlēšanu novērošanas organizāciju;

| 117. | atzinīgi vērtē pirmo Rokasgrāmatu par ES vēlēšanu novērošanu, kas tika izdota 2008. gada aprīlī; ar gandarījumu norāda uz īpašo nodaļu par jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu; norāda, ka jaunā rokasgrāmata sniedz visaptverošu pārskatu par ES vēlēšanu novērošanas misijas metodoloģiju un aprakstu, par to, kā misijas tiek plānotas, izvietotas un īstenotas, kā arī par to, kā starptautiskie standarti tiek izmantoti, veicot novērtējumus un sagatavojot ziņojumus; |
| --- | --- |

117.

atzinīgi vērtē pirmo Rokasgrāmatu par ES vēlēšanu novērošanu, kas tika izdota 2008. gada aprīlī; ar gandarījumu norāda uz īpašo nodaļu par jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu; norāda, ka jaunā rokasgrāmata sniedz visaptverošu pārskatu par ES vēlēšanu novērošanas misijas metodoloģiju un aprakstu, par to, kā misijas tiek plānotas, izvietotas un īstenotas, kā arī par to, kā starptautiskie standarti tiek izmantoti, veicot novērtējumus un sagatavojot ziņojumus;

| 118. | aicina ievērot pastiprinātu piesardzību attiecībā uz kritērijiem to valstu izvēlei, kurās notiks vēlēšanu atbalsts/vēlēšanu novērošana, un nodrošināt atbilsmi metodoloģijai un noteikumiem, kas paredzēti starptautiskā līmenī, jo īpaši attiecībā uz misijas neatkarību; |
| --- | --- |

118.

aicina ievērot pastiprinātu piesardzību attiecībā uz kritērijiem to valstu izvēlei, kurās notiks vēlēšanu atbalsts/vēlēšanu novērošana, un nodrošināt atbilsmi metodoloģijai un noteikumiem, kas paredzēti starptautiskā līmenī, jo īpaši attiecībā uz misijas neatkarību;

| 119. | atkārto aicinājumu ietvert vēlēšanu procesu, tajā skaitā gan pirmsvēlēšanu, gan pēcvēlēšanu posmus, dažāda līmeņa politiskajos dialogos ar attiecīgām trešām valstīm nolūkā nodrošināt ES politiku saskaņotību un atkārtoti apstiprināt cilvēktiesību un demokrātijas nozīmīgo lomu; |
| --- | --- |

119.

atkārto aicinājumu ietvert vēlēšanu procesu, tajā skaitā gan pirmsvēlēšanu, gan pēcvēlēšanu posmus, dažāda līmeņa politiskajos dialogos ar attiecīgām trešām valstīm nolūkā nodrošināt ES politiku saskaņotību un atkārtoti apstiprināt cilvēktiesību un demokrātijas nozīmīgo lomu;

Cilvēktiesību iekļaušana

| 120. | aicina Komisiju turpināt cieši uzraudzīt ‘Vispārējo preferenču sistēmas plus’ (VPS+) priekšrocību piešķiršanu valstīm, kurās ir konstatēti būtiski trūkumi astoņu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju īstenošanā attiecībā uz darba pamatstandartiem, pamatojoties uz pilsoņu un politisko tiesību vai cietuma darba izmantošanas pārkāpumiem; aicina Komisiju izstrādāt kritērijus, kas nosaka, kad VPS būtu jāatceļ ar cilvēktiesībām saistītu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

120.

aicina Komisiju turpināt cieši uzraudzīt ‘Vispārējo preferenču sistēmas plus’ (VPS+) priekšrocību piešķiršanu valstīm, kurās ir konstatēti būtiski trūkumi astoņu Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju īstenošanā attiecībā uz darba pamatstandartiem, pamatojoties uz pilsoņu un politisko tiesību vai cietuma darba izmantošanas pārkāpumiem; aicina Komisiju izstrādāt kritērijus, kas nosaka, kad VPS būtu jāatceļ ar cilvēktiesībām saistītu iemeslu dēļ;

Ekonomiskās, sociālās un kultūras (ESK) tiesības

| 121. | uzsver, ka ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības ir tikpat svarīgas kā pilsoņu un politiskās tiesības; uzsver ES apņemšanos atbalstīt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kā noteikts 2007. gada decembra un 2008. gada jūnija Eiropadomes secinājumos; |
| --- | --- |

121.

uzsver, ka ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības ir tikpat svarīgas kā pilsoņu un politiskās tiesības; uzsver ES apņemšanos atbalstīt Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, kā noteikts 2007. gada decembra un 2008. gada jūnija Eiropadomes secinājumos;

| 122. | aicina ES ietvert ESK tiesību aizsardzību tās ārējās attiecībās ar trešām valstīm, regulāri iekļaujot šo jautājumu cilvēktiesību dialogu un konsultāciju ar trešām valstīm darba kārtībā un prasot ieviest Starptautiskā Pakta par ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, jo īpaši ar mērķi uzlabot individuālās sūdzību procedūras efektivitāti; |
| --- | --- |

122.

aicina ES ietvert ESK tiesību aizsardzību tās ārējās attiecībās ar trešām valstīm, regulāri iekļaujot šo jautājumu cilvēktiesību dialogu un konsultāciju ar trešām valstīm darba kārtībā un prasot ieviest Starptautiskā Pakta par ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, jo īpaši ar mērķi uzlabot individuālās sūdzību procedūras efektivitāti;

| 123. | aicina Padomi un Komisiju nodrošināt ESK tiesību saskaņu ES attīstības, ārējās tirdzniecības un cilvēktiesību politikas virzienos un šajā nolūkā izveidot starppakalpojumu darba grupu par ESK tiesībām; |
| --- | --- |

123.

aicina Padomi un Komisiju nodrošināt ESK tiesību saskaņu ES attīstības, ārējās tirdzniecības un cilvēktiesību politikas virzienos un šajā nolūkā izveidot starppakalpojumu darba grupu par ESK tiesībām;

| 124. | uzsver, ka cilvēktiesības nozīmē arī tiesības uz pārtiku, pienācīgu mājokli, izglītību, ūdeni, zemi, pienācīgu darbu, sociālo nodrošinājumu un tiesības veidot arodbiedrības, un ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt, lai šīs tiesības baudītu īpaši neaizsargātas grupas kā cilvēki vismazāk attīstītajās, pēckonfliktu vai jaunattīstības valstīs, pamatiedzīvotāji, ar klimata pārmaiņām saistīti bēgļi, imigranti u. c.; |
| --- | --- |

124.

uzsver, ka cilvēktiesības nozīmē arī tiesības uz pārtiku, pienācīgu mājokli, izglītību, ūdeni, zemi, pienācīgu darbu, sociālo nodrošinājumu un tiesības veidot arodbiedrības, un ka ir sevišķi svarīgi nodrošināt, lai šīs tiesības baudītu īpaši neaizsargātas grupas kā cilvēki vismazāk attīstītajās, pēckonfliktu vai jaunattīstības valstīs, pamatiedzīvotāji, ar klimata pārmaiņām saistīti bēgļi, imigranti u. c.;

| 125. | aicina Komisiju pielikt īpašas pūles, lai nodrošinātu tiesības uz pārtiku pašreizējās pārtikas un vispārējā ekonomiskās krīzes laikā; |
| --- | --- |

125.

aicina Komisiju pielikt īpašas pūles, lai nodrošinātu tiesības uz pārtiku pašreizējās pārtikas un vispārējā ekonomiskās krīzes laikā;

| 126. | uzsver nepieciešamību veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un uzlikt par pienākumu starptautiskajiem uzņēmumiem, kuru mītne ir ES dalībvalstīs, savā darbībā trešās valstīs ievērot attiecīgos SDO noteikumus; |
| --- | --- |

126.

uzsver nepieciešamību veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un uzlikt par pienākumu starptautiskajiem uzņēmumiem, kuru mītne ir ES dalībvalstīs, savā darbībā trešās valstīs ievērot attiecīgos SDO noteikumus;

| 127. | atzinīgi vērtē to, ka VPS+ režīms, savienojot cilvēktiesības un starptautisko tirdzniecību, veicina ilgtspējīgu attīstību, kā arī labu pārvaldi, un aicina efektīvi uzraudzīt atbilsmi būtisku elementu klauzulai; |
| --- | --- |

127.

atzinīgi vērtē to, ka VPS+ režīms, savienojot cilvēktiesības un starptautisko tirdzniecību, veicina ilgtspējīgu attīstību, kā arī labu pārvaldi, un aicina efektīvi uzraudzīt atbilsmi būtisku elementu klauzulai;

| 128. | vēlreiz aicina Padomi un Komisiju pieņemt ES inciatīvas starptautiskā līmenī nolūkā apkarot vajāšanu un diskrimināciju seksuālas orientācijas un dzimuma identitātes dēļ, piemēram, virzot rezolūciju par šo jautājumu ANO līmenī un piešķirot atbalstu NVO un dalībniekiem, kuri veicina līdztiesību un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

128.

vēlreiz aicina Padomi un Komisiju pieņemt ES inciatīvas starptautiskā līmenī nolūkā apkarot vajāšanu un diskrimināciju seksuālas orientācijas un dzimuma identitātes dēļ, piemēram, virzot rezolūciju par šo jautājumu ANO līmenī un piešķirot atbalstu NVO un dalībniekiem, kuri veicina līdztiesību un nediskrimināciju;

Eiropas Parlamenta iejaukšanās cilvēktiesību lietās efektivitāte

| 129. | sagaida, ka rezolūcijas un citi svarīgi dokumenti attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem būs iztulkoti valodās, kurās runā mērķa reģionos; |
| --- | --- |

129.

sagaida, ka rezolūcijas un citi svarīgi dokumenti attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem būs iztulkoti valodās, kurās runā mērķa reģionos;

| 130. | atzinīgi vērtē novatorisko paziņojumu, ko atbalstīja 66 valstis, tostarp visas ES dalībvalstis, un ar ko iepazīstināja ANO Ģenerālajā asamblejā 2008. gada 18. decembrī, apstiprinot, ka starptautisko cilvēktiesību aizsardzība ietver arī seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti, un atkārtoti apstiprinot nediskriminācijas principu, kas paredz nodrošināt cilvēktiesību vienlīdzīgu piemērošanu visiem cilvēkiem neatkarīgi no seksuālās orientācijas vai dzimuma identitātes; |
| --- | --- |

130.

atzinīgi vērtē novatorisko paziņojumu, ko atbalstīja 66 valstis, tostarp visas ES dalībvalstis, un ar ko iepazīstināja ANO Ģenerālajā asamblejā 2008. gada 18. decembrī, apstiprinot, ka starptautisko cilvēktiesību aizsardzība ietver arī seksuālo orientāciju un dzimuma identitāti, un atkārtoti apstiprinot nediskriminācijas principu, kas paredz nodrošināt cilvēktiesību vienlīdzīgu piemērošanu visiem cilvēkiem neatkarīgi no seksuālās orientācijas vai dzimuma identitātes;

| 131. | aicina Padomi būtiski reaģēt uz vēlmēm un bažām, kas tiek paustas oficiālos Parlamenta paziņojumos, jo īpaši saistībā ar problēmām, kas jārisina nekavējoties; |
| --- | --- |

131.

aicina Padomi būtiski reaģēt uz vēlmēm un bažām, kas tiek paustas oficiālos Parlamenta paziņojumos, jo īpaši saistībā ar problēmām, kas jārisina nekavējoties;

| 132. | atgādina Parlamenta delegācijām, kas apmeklē trešās valstis, ka tām būtu sistemātiski jāiekļauj darba kārtībā parlamentu debates par cilvēktiesību situāciju, kā arī tikšanās ar cilvēktiesību aizstāvjiem, lai no pirmavotiem uzzinātu par situāciju cilvēktiesību jomā attiecīgajā valstī un vajadzības gadījumā nodrošinātu starptautisku rezonansi un aizsardzību; |
| --- | --- |

132.

atgādina Parlamenta delegācijām, kas apmeklē trešās valstis, ka tām būtu sistemātiski jāiekļauj darba kārtībā parlamentu debates par cilvēktiesību situāciju, kā arī tikšanās ar cilvēktiesību aizstāvjiem, lai no pirmavotiem uzzinātu par situāciju cilvēktiesību jomā attiecīgajā valstī un vajadzības gadījumā nodrošinātu starptautisku rezonansi un aizsardzību;

| 133. | ir pārliecināts, ka vienīgi pastiprināta cilvēktiesību struktūra Eiropas Parlamentā varētu sekmēt saskaņotu, efektīvu, sistemātisku un plašu cilvēktiesību politiku mūsu iestādē un attiecībā uz Padomi un Komisiju, jo īpaši ņemot vērā Lisabonas līguma noteikumus ārpolitikas jomā; |
| --- | --- |

133.

ir pārliecināts, ka vienīgi pastiprināta cilvēktiesību struktūra Eiropas Parlamentā varētu sekmēt saskaņotu, efektīvu, sistemātisku un plašu cilvēktiesību politiku mūsu iestādē un attiecībā uz Padomi un Komisiju, jo īpaši ņemot vērā Lisabonas līguma noteikumus ārpolitikas jomā;

| 134. | atzinīgi vērtē Saharova balvas laureātu tīkla izveidi, par ko tika paziņots Saharova balvas 20. gadskārtas svinību laikā; uzskata, ka ir ātri jālemj par tā darbības kārtību un jāpiešķir resursi, kas nepieciešami tā mērķu sasniegšanai; atkārtoti pauž prasību piešķirt visiem Saharova balvas ieguvējiem un, jo īpaši, Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, un kubiešu organizācijas Damas de Blanco pārstāvēm, kā arī Hu Jia piekļuvi ES iestādēm; pauž nožēlu par to, ka nekas būtisks nav darīts saistībā ar ES aicinājumiem Ķīnas, Birmas un Kubas varasiestādēm ievērot pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvību un politiskās piederības brīvību; |
| --- | --- |

134.

atzinīgi vērtē Saharova balvas laureātu tīkla izveidi, par ko tika paziņots Saharova balvas 20. gadskārtas svinību laikā; uzskata, ka ir ātri jālemj par tā darbības kārtību un jāpiešķir resursi, kas nepieciešami tā mērķu sasniegšanai; atkārtoti pauž prasību piešķirt visiem Saharova balvas ieguvējiem un, jo īpaši, Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, un kubiešu organizācijas Damas de Blanco pārstāvēm, kā arī Hu Jia piekļuvi ES iestādēm; pauž nožēlu par to, ka nekas būtisks nav darīts saistībā ar ES aicinājumiem Ķīnas, Birmas un Kubas varasiestādēm ievērot pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvību un politiskās piederības brīvību;

*

* *

| 135. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un to valstu un teritoriju valdībām, kuras minētas šajā rezolūcijā. |
| --- | --- |

135.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un to valstu un teritoriju valdībām, kuras minētas šajā rezolūcijā.

---

(1)  Lai atrastu visus pamata dokumentus, skatīt Ārlietu komitejas ziņojuma A6-0128/2007, Pielikuma III tabulu.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0025.

(3)  OV C 379, 7.12.1998., 265. lpp.; OV C 262, 18.9.2001., 262. lpp.; OV C 293 E, 28.11.2002., 88. lpp.; OV C 271 E, 12.11.2003., 576. lpp.; Pieņemtie teksti, 2008. gada 22. maijs, P6_TA(2008)0238; Pieņemtie teksti, 2008. gada 21. oktobris, P6_TA(2008)0496.

(4)  OV C 311, 9.12.2005., 1. lpp.

(5)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

(6)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.; OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

(8)  OV C 125 E, 22.5.2008., 220. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0065.

(10)  OV C 290 E, 29.11.2006., 107. lpp.

(11)  OV C 250 E, 25.10.2007., 91. lpp.

(12)  OV C 74 E, 20.3.2008., 775. lpp.

(13)  OV C 77 E, 28.03.2002., 126. lpp.

(14)  OV C 187 E, 24.7.2008., 214. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0405.

(16)  OV C 41 E, 19.2.2009, 24. lpp.

(17)  OV C 303 E, 13.12.2006., 879. lpp.

(18)  OV C 327, 23.12.2005., 4. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0194.

(20)  Teksti pieņemti, P6_TA(2009)0021.

(21)  OV L 150, 18.6.2003., 67. lpp.

(22)  2008. gada 18. jūlijā Romas statūtus vēl nav ratificējušas 85 valstis: Alžīrija, Angola, Armēnija, Azerbaidžāna, Bahamu salas, Bahreina, Bangladeša, Baltkrievija, Butāna, Bruneja, Kamerūna, Kaboverde, Čīle, Ķīna, Kotdivuāra, Kuba, Čehijas Republika, Korejas Tautas Demokrātiskā Republika, Ēģipte, Salvadora, Ekvatoriālā Gvineja, Eritreja, Etiopija, Grenāda, Gvatemala, Gvineja-Bisava, Haiti, Indija, Indonēzija, Irāna, Irāka, Izraēla, Jamaika, Kazahstāna, Kiribati, Kuveita, Kirgizstāna, Laosa, Lebanona, Lībija, Malaizija, Maldīvu salas, Mauritānija, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, Moldova, Monako, Maroka, Mozambika, Mjanma/Birma, Nepāla, Nikaragva, Omāna, Pakistāna, Palau, Papua-Jaungvineja, Filipīnas, Katara, Krievijas Federācija, Ruanda, Sentlūsija, Santome un Prinsipi, Saūda Arābija, Seišelu salas, Singapūra, Zālamana salas, Somālija, Šrilanka, Sudāna, Svazilenda, Sīrija, Taizeme, Togo, Tonga, Tunisija, Turcija, Turkmenistāna, Tuvalu, Ukraina, Apvienotie Arābu Emirāti, Amerikas Savienotās Valstis, Uzbekistāna, Vanuatu, Vjetnama, Jemena, Zimbabve.

(23)  No 2008. gada novembra Austrija, Ungārija, Slovēnija un Spānija ir ratificējušas gan Konvenciju, gan Fakultatīvo protokolu.

(24)  No dalībvalstīm konvenciju vēl nav parakstījušas Grieķija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija un Somija.

(25)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0238.

(26)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0496.

(27)  ASV pastāvīgās pārstāves vēstnieces Susan E. Rice paziņojums par starptautisko tiesību aktu cilvēktiesību jomā ievērošanu (2009. gada 29. janvārī Drošības padomē).

(28)  Parakstījušas (2008. gada novembrī): Austrija, Beļģija, Kipra, Dānija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Īrija, Itālija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija (tikai piecas valstis — Albānija, Argentīna, Francija, Hondurasa un Meksika ir ratificējušas Konvenciju, un, lai tā stātos spēkā, ir nepieciešamas 20 ratifikācijas).

(29)  OV L 200, 30.7.2005., 1. lpp.

(30)  Apvienotā Karaliste, Austrija, Bulgārija, Francija, Grieķija, Itālija, Īrija, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

(31)  Konvencijas par bērnu tiesībām par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju fakultatīvais protokols (2008. gada novembrī): nav ratificējušas Apvienotā Karaliste, Čehijas Republika, Īrija, Luksemburga, Malta, Ungārija, Vācija vai Somija.Konvencijas par bērnu tiesībām fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotā konfliktā (2008. gada novembrī) nav ratificējusi Igaunija, Nīderlande vai Ungārija.

(32)  OV C 41 E, 19.2.2009., 82. lpp.

(33)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0309.

(34)  Padomes 2007. gada 13. novembra kopējā nostāja 2007/734/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Uzbekistānu (OV L 295, 14.11.2007., 34. lpp.).

(35)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0059

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/82

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaEiropas Savienības iestāžu līdzsvars

P6_TA(2009)0387

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Savienības iestāžu līdzsvara izveidi (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2008. gada 6. marta lēmumu,

ņemot vērā 2007. gada 13. decembrī parakstīto Lisabonas līgumu, ar ko groza ES līgumu un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Lisabonas līgumu (1),

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0142/2009),

| A. | tā kā Lisabonas līgums veicina līdzsvaru starp Eiropas Savienības iestādēm, jo tas pastiprina katras politiskās iestādes galvenās funkcijas, tādējādi stiprinot to attiecīgo nozīmi iestāžu sistēmā, kurā sadarbība starp iestādēm ir noteicošais faktors, lai Eiropas Savienības integrācijas process būtu veiksmīgs; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lisabonas līgums veicina līdzsvaru starp Eiropas Savienības iestādēm, jo tas pastiprina katras politiskās iestādes galvenās funkcijas, tādējādi stiprinot to attiecīgo nozīmi iestāžu sistēmā, kurā sadarbība starp iestādēm ir noteicošais faktors, lai Eiropas Savienības integrācijas process būtu veiksmīgs;

| B. | tā kā Lisabonas līgums pārveido iepriekšējo “Kopienas metodi”, pielāgojot un nostiprinot to, par “Savienības metodi”, kurā pēc būtības:






  — | Eiropadome nosaka vispārējos politikas virzienus un prioritātes; |
| --- | --- | --- |

B.

tā kā Lisabonas līgums pārveido iepriekšējo “Kopienas metodi”, pielāgojot un nostiprinot to, par “Savienības metodi”, kurā pēc būtības:

—

Eiropadome nosaka vispārējos politikas virzienus un prioritātes;

| — | Komisija veicina Eiropas Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā nosaka piemērotas iniciatīvas; |
| --- | --- |

—

Komisija veicina Eiropas Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā nosaka piemērotas iniciatīvas;

| — | Eiropas Parlaments un Padome kopīgi īsteno likumdošanas un budžeta pilnvaras, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments un Padome kopīgi īsteno likumdošanas un budžeta pilnvaras, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem;

| C. | tā kā ar Lisabonas līgumu šī Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas īpašā metode tiek attiecināta uz jaunām likumdošanas jomām un ar budžetu saistītām darbībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar Lisabonas līgumu šī Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas īpašā metode tiek attiecināta uz jaunām likumdošanas jomām un ar budžetu saistītām darbībām;

| D. | tā kā Lisabonas līgums nosaka, ka Eiropadome var vienprātīgi un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu paplašināt kvalificēto balsu vairākumu un parasto likumdošanas procedūru, tādējādi nostiprinot Savienības metodi; |
| --- | --- |

D.

tā kā Lisabonas līgums nosaka, ka Eiropadome var vienprātīgi un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu paplašināt kvalificēto balsu vairākumu un parasto likumdošanas procedūru, tādējādi nostiprinot Savienības metodi;

| E. | tā kā, neskatoties uz to, ka Lisabonas līguma mērķis ir vienkāršot un uzlabot Eiropadomes un Padomes prezidentūras darbību saskaņotību, atsevišķas Eiropadomes un Ārlietu padomes (un Eirogrupas) prezidentūras līdzāspastāvēšana kopā ar citu Padomes sastāvu prezidentūru rotējošo sistēmu vismaz sākotnēji var sarežģīt Eiropas Savienības darbības; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neskatoties uz to, ka Lisabonas līguma mērķis ir vienkāršot un uzlabot Eiropadomes un Padomes prezidentūras darbību saskaņotību, atsevišķas Eiropadomes un Ārlietu padomes (un Eirogrupas) prezidentūras līdzāspastāvēšana kopā ar citu Padomes sastāvu prezidentūru rotējošo sistēmu vismaz sākotnēji var sarežģīt Eiropas Savienības darbības;

| F. | tā kā dzimumu līdztiesības princips nozīmē, ka sieviešu un vīriešu vienādas pārstāvības princips publiskajā sektorā jāievēro arī saistībā ar visnozīmīgāko Eiropas Savienības politisko amatu aizpildīšanas procedūru; |
| --- | --- |

F.

tā kā dzimumu līdztiesības princips nozīmē, ka sieviešu un vīriešu vienādas pārstāvības princips publiskajā sektorā jāievēro arī saistībā ar visnozīmīgāko Eiropas Savienības politisko amatu aizpildīšanas procedūru;

| G. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja jaunā ievēlēšanas procedūra nosaka, ka ir jāņem vērā vēlēšanu rezultāti un jāorganizē piemērotas apspriedes starp Eiropadomes un Eiropas Parlamenta pārstāvjiem, pirms Eiropadome izvirza savu kandidātu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja jaunā ievēlēšanas procedūra nosaka, ka ir jāņem vērā vēlēšanu rezultāti un jāorganizē piemērotas apspriedes starp Eiropadomes un Eiropas Parlamenta pārstāvjiem, pirms Eiropadome izvirza savu kandidātu;

| H. | tā kā iestāžu sadarbības organizācija lēmumu pieņemšanas procesā būs galvenais priekšnosacījums Eiropas Savienības veiksmīgai darbībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā iestāžu sadarbības organizācija lēmumu pieņemšanas procesā būs galvenais priekšnosacījums Eiropas Savienības veiksmīgai darbībai;

| I. | tā kā Lisabonas līgumā ir atzīta daudzgadu stratēģiskās plānošanas un darbības ikgadējās plānošanas pieaugošā nozīme, lai nodrošinātu sekmīgas attiecības starp iestādēm un efektīvi piemērotu lēmumu pieņemšanas procedūru, kā arī uzsvērta Komisijas loma programmas izpildes ierosināšanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Lisabonas līgumā ir atzīta daudzgadu stratēģiskās plānošanas un darbības ikgadējās plānošanas pieaugošā nozīme, lai nodrošinātu sekmīgas attiecības starp iestādēm un efektīvi piemērotu lēmumu pieņemšanas procedūru, kā arī uzsvērta Komisijas loma programmas izpildes ierosināšanā;

| J. | tā kā pašreizējā septiņu gadu finanšu plānošana nozīmē to, ka laiku pa laikam Eiropas Parlamentam un Komisijai visā likumdevēja pilnvaru laikā nevajadzēs pieņemt nevienu būtiski svarīgu politisku lēmumu finanšu jomā, bet būs jāievēro savu priekšgājēju pieņemtie lēmumi līdz pilnvaru laika beigām, tomēr to iespējams risināt, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto risinājumu par piecu gadu finanšu plānošanu, kas varētu sakrist ar Parlamenta un Komisijas pilnvaru laiku; |
| --- | --- |

J.

tā kā pašreizējā septiņu gadu finanšu plānošana nozīmē to, ka laiku pa laikam Eiropas Parlamentam un Komisijai visā likumdevēja pilnvaru laikā nevajadzēs pieņemt nevienu būtiski svarīgu politisku lēmumu finanšu jomā, bet būs jāievēro savu priekšgājēju pieņemtie lēmumi līdz pilnvaru laika beigām, tomēr to iespējams risināt, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto risinājumu par piecu gadu finanšu plānošanu, kas varētu sakrist ar Parlamenta un Komisijas pilnvaru laiku;

| K. | tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviesta jauna visaptveroša pieeja Eiropas Savienības darbībai ārējo attiecību jomā, vienlaikus nosakot īpašus lēmumu pieņemšanas mehānismus attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), kā arī izveidots jauns Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amats ar dubultkompetenci, kuru atbalstītu īpašs ārējais dienests, kas ir galvenais nosacījums, lai padarītu šo jauno un integrēto pieeju spējīgu darboties; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar Lisabonas līgumu tiek ieviesta jauna visaptveroša pieeja Eiropas Savienības darbībai ārējo attiecību jomā, vienlaikus nosakot īpašus lēmumu pieņemšanas mehānismus attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), kā arī izveidots jauns Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amats ar dubultkompetenci, kuru atbalstītu īpašs ārējais dienests, kas ir galvenais nosacījums, lai padarītu šo jauno un integrēto pieeju spējīgu darboties;

| L. | tā kā Lisabonas līgums ievieš jaunu Eiropas Savienības ārējās pārstāvības sistēmu, kura dažādos līmeņos galvenokārt ir uzticēta Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) un kurai būs nepieciešama rūpīga apzināšana un intensīva darbību saskaņošana starp dažādajām pusēm, kas atbild par ES pārstāvību, lai nepieļautu kaitējošus kompetenču konfliktus un neekonomisku funkciju pārklāšanos, |
| --- | --- |

L.

tā kā Lisabonas līgums ievieš jaunu Eiropas Savienības ārējās pārstāvības sistēmu, kura dažādos līmeņos galvenokārt ir uzticēta Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) un kurai būs nepieciešama rūpīga apzināšana un intensīva darbību saskaņošana starp dažādajām pusēm, kas atbild par ES pārstāvību, lai nepieļautu kaitējošus kompetenču konfliktus un neekonomisku funkciju pārklāšanos,

| M. | tā kā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē tika panākta vienošanās, ka gadījumā, ja Lisabonas līgums stāsies spēkā līdz gada beigām, tā izmantos šī līguma sniegto iespēju saglabāt Komisijas sastāvu tā pašreizējā formā ‐ viens pārstāvis no katras dalībvalsts; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē tika panākta vienošanās, ka gadījumā, ja Lisabonas līgums stāsies spēkā līdz gada beigām, tā izmantos šī līguma sniegto iespēju saglabāt Komisijas sastāvu tā pašreizējā formā ‐ viens pārstāvis no katras dalībvalsts;

Vispārējais vērtējums

| 1. | atzinīgi vērtē Lisabonas līgumā noteiktos institucionālos jauninājumus, kas rada nosacījumus atjaunotam un uzlabotam līdzsvaram starp Eiropas Savienības iestādēm, ļaujot tām darboties efektīvāk, atklātāk un demokrātiskāk un ļaujot Savienībai sasniegt labākus rezultātus, kas vairāk atbilst tās pilsoņu cerībām, un būt par aktīvu globālu dalībnieku starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Lisabonas līgumā noteiktos institucionālos jauninājumus, kas rada nosacījumus atjaunotam un uzlabotam līdzsvaram starp Eiropas Savienības iestādēm, ļaujot tām darboties efektīvāk, atklātāk un demokrātiskāk un ļaujot Savienībai sasniegt labākus rezultātus, kas vairāk atbilst tās pilsoņu cerībām, un būt par aktīvu globālu dalībnieku starptautiskajā līmenī;

| 2. | uzsver, ka katras iestādes pamatfunkcijas tiek stiprinātas, ļaujot katrai no tām efektīvāk attīstīt tās lomu, taču norāda, ka jaunā iestāžu sistēma pieprasa, lai katrai iestādei būtu sava loma pastāvīgā sadarbībā ar citām iestādēm, lai tādā veidā sasniegtu pozitīvus rezultātus visas Eiropas Savienības labā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka katras iestādes pamatfunkcijas tiek stiprinātas, ļaujot katrai no tām efektīvāk attīstīt tās lomu, taču norāda, ka jaunā iestāžu sistēma pieprasa, lai katrai iestādei būtu sava loma pastāvīgā sadarbībā ar citām iestādēm, lai tādā veidā sasniegtu pozitīvus rezultātus visas Eiropas Savienības labā;

Īpašās Savienības lēmumu pieņemšanas metodes nostiprināšana, to padarot par iestāžu līdzsvara pamatu

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Kopienas metodes būtiski nosacījumi ‐ Komisijas iniciatīvas tiesības un Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgās lēmumu pieņemšanas tiesības ‐ Lisabonas līgumā ir saglabātas un pastiprinātas, jo:






  — | Eiropas Padome kļūst par iestādi, kuras īpašais uzdevums ‐ dot stimulus Eiropas Savienībai un noteikt tās virzību ‐ ir nostiprināts, un tā definē tās stratēģiskos mērķus un prioritātes, neiejaucoties ES likumdošanas un budžeta pilnvaru parastajā izpildē; |
| --- | --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Kopienas metodes būtiski nosacījumi ‐ Komisijas iniciatīvas tiesības un Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgās lēmumu pieņemšanas tiesības ‐ Lisabonas līgumā ir saglabātas un pastiprinātas, jo:

—

Eiropas Padome kļūst par iestādi, kuras īpašais uzdevums ‐ dot stimulus Eiropas Savienībai un noteikt tās virzību ‐ ir nostiprināts, un tā definē tās stratēģiskos mērķus un prioritātes, neiejaucoties ES likumdošanas un budžeta pilnvaru parastajā izpildē;

| — | ir apstiprināts Komisijas uzdevums ‐būt par “dzinējspēku”, kas virza ES darbību, tādējādi nodrošinot, ka Komisijas monopoltiesības attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu paliek neskartas (un pat tiek pastiprinātas), jo īpaši attiecībā uz budžeta procedūru; |
| --- | --- |

—

ir apstiprināts Komisijas uzdevums ‐būt par “dzinējspēku”, kas virza ES darbību, tādējādi nodrošinot, ka Komisijas monopoltiesības attiecībā uz likumdošanas iniciatīvu paliek neskartas (un pat tiek pastiprinātas), jo īpaši attiecībā uz budžeta procedūru;

| — | Eiropas Parlamenta likumdevēja pilnvaras ir paplašinātas, jo parastā likumdošanas procedūra (kas ir pašreizējā zināmā koplēmuma procedūra) kļūst par vispārēju noteikumu, (ja vien Līgumos nav noteikts, ka jāpiemēro īpaša likumdošanas procedūra) un ir attiecināma uz gandrīz visām Eiropas likumdošanas jomām, arī uz tieslietām un iekšlietām; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta likumdevēja pilnvaras ir paplašinātas, jo parastā likumdošanas procedūra (kas ir pašreizējā zināmā koplēmuma procedūra) kļūst par vispārēju noteikumu, (ja vien Līgumos nav noteikts, ka jāpiemēro īpaša likumdošanas procedūra) un ir attiecināma uz gandrīz visām Eiropas likumdošanas jomām, arī uz tieslietām un iekšlietām;

| — | Padomes kā otras likumdevējas iestādes nozīme ir apstiprināta un saglabāta, lai gan dažās nozīmīgās jomās tā dominē, jo īpaši tāpēc, ka Lisabonas līgumā ir ietverts paskaidrojums, ka Eiropadome nepildīs likumdevēja funkcijas; |
| --- | --- |

—

Padomes kā otras likumdevējas iestādes nozīme ir apstiprināta un saglabāta, lai gan dažās nozīmīgās jomās tā dominē, jo īpaši tāpēc, ka Lisabonas līgumā ir ietverts paskaidrojums, ka Eiropadome nepildīs likumdevēja funkcijas;

| — | arī jaunās budžeta procedūras pamatā būs kopīgas lēmumu pieņemšanas process, sniedzot Eiropas Parlamentam un Padomei vienādas iespējas attiecībā uz visa veida izdevumiem, turklāt Eiropas Parlaments un Padome arī kopīgi lems par daudzgadu finanšu programmu, abos gadījumos pēc Komisijas iniciatīvas; |
| --- | --- |

—

arī jaunās budžeta procedūras pamatā būs kopīgas lēmumu pieņemšanas process, sniedzot Eiropas Parlamentam un Padomei vienādas iespējas attiecībā uz visa veida izdevumiem, turklāt Eiropas Parlaments un Padome arī kopīgi lems par daudzgadu finanšu programmu, abos gadījumos pēc Komisijas iniciatīvas;

| — | nošķirot tiesību aktus un deleģētos aktus un atzīstot Komisijas īpašās izpildpilnvaras, kas pakļautas abu likumdevēju iestāžu vienādai uzraudzībai, tiks uzlabota Eiropas likumdošanas kvalitāte; Eiropas Parlamentam ir jauna loma deleģēto pilnvaru piešķiršanā Komisijai un deleģēto aktu uzraudzībā; |
| --- | --- |

—

nošķirot tiesību aktus un deleģētos aktus un atzīstot Komisijas īpašās izpildpilnvaras, kas pakļautas abu likumdevēju iestāžu vienādai uzraudzībai, tiks uzlabota Eiropas likumdošanas kvalitāte; Eiropas Parlamentam ir jauna loma deleģēto pilnvaru piešķiršanā Komisijai un deleģēto aktu uzraudzībā;

| — | attiecībā uz ES tiesībām slēgt līgumus ir atzīta Komisijas nozīme (ciešā saistībā ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi)) attiecībā uz pilnvarām risināt pārrunas, un Eiropas Parlamenta piekrišana būs nepieciešama attiecībā uz gandrīz visiem starptautiskiem nolīgumiem, kurus slēgs Padome; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ES tiesībām slēgt līgumus ir atzīta Komisijas nozīme (ciešā saistībā ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi)) attiecībā uz pilnvarām risināt pārrunas, un Eiropas Parlamenta piekrišana būs nepieciešama attiecībā uz gandrīz visiem starptautiskiem nolīgumiem, kurus slēgs Padome;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums paredz, ka Eiropadome var vienprātīgi un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu paplašināt kvalificēta balsu vairākuma lēmumu pieņemšanas procedūras darbības jomu, ja vien dalībvalstu parlamenti pret to neiebilst, kā arī piemērot parasto likumdošanas procedūru jomās, uz kurām tā līdz šim neattiecās; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums paredz, ka Eiropadome var vienprātīgi un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu paplašināt kvalificēta balsu vairākuma lēmumu pieņemšanas procedūras darbības jomu, ja vien dalībvalstu parlamenti pret to neiebilst, kā arī piemērot parasto likumdošanas procedūru jomās, uz kurām tā līdz šim neattiecās;

| 5. | uzsver, ka visumā šie “pārejas nosacījumi” atklāj patiesu noslieci uz Savienības metodes iespējami plašu izmantošanu, un tādēļ aicina Eiropadomi pēc iespējas vairāk izmantot Līguma piedāvātās iespējas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka visumā šie “pārejas nosacījumi” atklāj patiesu noslieci uz Savienības metodes iespējami plašu izmantošanu, un tādēļ aicina Eiropadomi pēc iespējas vairāk izmantot Līguma piedāvātās iespējas;

| 6. | uzskata, ka visu Lisabonas līguma ieviesto institucionālo jauninājumu un procedūras jauninājumu pilnīgai izmantošanai ir nepieciešama padziļināta pastāvīga sadarbība starp iestādēm, kas piedalās dažādās procedūrās, pilnībā izmantojot Līgumā noteiktos jaunos mehānismus, it īpaši iestāžu nolīgumus; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka visu Lisabonas līguma ieviesto institucionālo jauninājumu un procedūras jauninājumu pilnīgai izmantošanai ir nepieciešama padziļināta pastāvīga sadarbība starp iestādēm, kas piedalās dažādās procedūrās, pilnībā izmantojot Līgumā noteiktos jaunos mehānismus, it īpaši iestāžu nolīgumus;

Eiropas Parlaments

| 7. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgumā pilnībā atzīts, ka Eiropas Parlaments ir viena no divām Eiropas Savienības likumdevēja un budžeta lēmējiestādēm, un ka vienlaicīgi ir atzīta arī tā nozīme daudzu Eiropas Savienības dzīvē svarīgu politisku lēmumu pieņemšanā, turklāt tā politiskās uzraudzības funkcijas ir palielinātas un pat paplašinātas, lai gan mazākā mērā KĀDP jomā; |
| --- | --- |

7.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgumā pilnībā atzīts, ka Eiropas Parlaments ir viena no divām Eiropas Savienības likumdevēja un budžeta lēmējiestādēm, un ka vienlaicīgi ir atzīta arī tā nozīme daudzu Eiropas Savienības dzīvē svarīgu politisku lēmumu pieņemšanā, turklāt tā politiskās uzraudzības funkcijas ir palielinātas un pat paplašinātas, lai gan mazākā mērā KĀDP jomā;

| 8. | uzsver, ka Eiropas Parlamenta nozīmes atzīšanai nepieciešama visu citu iestāžu pilnīga sadarbība, jo īpaši attiecībā uz Parlamenta uzdevumu veikšanai nepieciešamo dokumentu savlaicīgu iesniegšanu Parlamentam tieši tāpat kā Padomei, kā arī attiecībā uz tā piekļuvi un dalību attiecīgās darba grupās un citu iestāžu organizētās sanāksmēs uz vienlīdzīgiem nosacījumiem kā citiem lēmumu pieņemšanas procedūras dalībniekiem; aicina trīs iestādes paredzēt iestāžu nolīgumu noslēgšanu, strukturizējot labāko praksi šajās jomās, lai uzlabotu to savstarpējo sadarbību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Eiropas Parlamenta nozīmes atzīšanai nepieciešama visu citu iestāžu pilnīga sadarbība, jo īpaši attiecībā uz Parlamenta uzdevumu veikšanai nepieciešamo dokumentu savlaicīgu iesniegšanu Parlamentam tieši tāpat kā Padomei, kā arī attiecībā uz tā piekļuvi un dalību attiecīgās darba grupās un citu iestāžu organizētās sanāksmēs uz vienlīdzīgiem nosacījumiem kā citiem lēmumu pieņemšanas procedūras dalībniekiem; aicina trīs iestādes paredzēt iestāžu nolīgumu noslēgšanu, strukturizējot labāko praksi šajās jomās, lai uzlabotu to savstarpējo sadarbību;

| 9. | uzskata, ka Eiropas Parlamentam pašam ir jāveic nepieciešamās iekšējās reformas, lai pielāgotu struktūru, procedūras un darba metodes jaunajām pilnvarām un no Lisabonas līguma izrietošajām palielinātajām prasībām plānošanas un iestāžu sadarbības jomā (2); ar interesi gaidīja secinājumus, ko sagatavoja Parlamentārās reformas darba grupa, un atgādina, ka Parlamenta kompetentā komiteja šobrīd strādā pie Reglamenta reformas, lai saskaņotu to ar Lisabonas līgumu (3); |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Eiropas Parlamentam pašam ir jāveic nepieciešamās iekšējās reformas, lai pielāgotu struktūru, procedūras un darba metodes jaunajām pilnvarām un no Lisabonas līguma izrietošajām palielinātajām prasībām plānošanas un iestāžu sadarbības jomā (2); ar interesi gaidīja secinājumus, ko sagatavoja Parlamentārās reformas darba grupa, un atgādina, ka Parlamenta kompetentā komiteja šobrīd strādā pie Reglamenta reformas, lai saskaņotu to ar Lisabonas līgumu (3);

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums piešķir Eiropas Parlamentam iniciatīvas tiesības attiecībā uz Līgumu pārskatīšanu; atzīst, ka Parlamentam ir tiesības piedalīties Konventā un ka tā piekrišana ir nepieciešama gadījumā, ja Padome uzskata, ka nav iemesla sasaukt Konventu; uzskata, ka šī atzīšana apstiprina vēlmi atzīt, ka Eiropas Parlamentam ir tiesības pilnīgi piedalīties Starpvalstu konferencē uz tādiem pašiem nosacījumiem kā Komisijai; uzskata, ka, pamatojoties uz divu iepriekšējo Starpvalstu konferenču pieredzi, iestāžu līmenī nākotnē varētu noteikt Starpvalstu konferenču organizācijas pamatnostādnes, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta līdzdalību un jautājumiem, kas attiecas uz pārredzamību; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums piešķir Eiropas Parlamentam iniciatīvas tiesības attiecībā uz Līgumu pārskatīšanu; atzīst, ka Parlamentam ir tiesības piedalīties Konventā un ka tā piekrišana ir nepieciešama gadījumā, ja Padome uzskata, ka nav iemesla sasaukt Konventu; uzskata, ka šī atzīšana apstiprina vēlmi atzīt, ka Eiropas Parlamentam ir tiesības pilnīgi piedalīties Starpvalstu konferencē uz tādiem pašiem nosacījumiem kā Komisijai; uzskata, ka, pamatojoties uz divu iepriekšējo Starpvalstu konferenču pieredzi, iestāžu līmenī nākotnē varētu noteikt Starpvalstu konferenču organizācijas pamatnostādnes, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta līdzdalību un jautājumiem, kas attiecas uz pārredzamību;

| 11. | atzīmē pārejas noteikumus attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu; uzskata, ka šādu noteikumu ieviešanas dēļ būs jāgroza primārie tiesību akti; aicina dalībvalstis pieņemt visas nepieciešamās tiesību normas, lai 2009. jūnijā varētu priekšlaicīgi ievēlēt papildu 18 Eiropas Parlamenta deputātus, lai, sākot ar Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienu, tie varētu piedalīties Parlamenta sēdēs kā novērotāji; tomēr atgādina, ka papildu deputāti sāks īstenot savas pilnvaras iepriekš saskaņotā dienā un vienlaicīgi, līdzko būs pabeigtas procedūras, lai apstiprinātu izmaiņas primārajos tiesību aktos; atgādina Padomei, ka ar Lisabonas līgumu Parlaments vēlas iegūt būtiskas iniciatīvas un piekrišanas sniegšanas tiesības (atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punktam) attiecībā uz Parlamenta sastāvu un ka Parlaments ir gatavs šīs tiesības pilnībā aizstāvēt; |
| --- | --- |

11.

atzīmē pārejas noteikumus attiecībā uz Eiropas Parlamenta sastāvu; uzskata, ka šādu noteikumu ieviešanas dēļ būs jāgroza primārie tiesību akti; aicina dalībvalstis pieņemt visas nepieciešamās tiesību normas, lai 2009. jūnijā varētu priekšlaicīgi ievēlēt papildu 18 Eiropas Parlamenta deputātus, lai, sākot ar Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienu, tie varētu piedalīties Parlamenta sēdēs kā novērotāji; tomēr atgādina, ka papildu deputāti sāks īstenot savas pilnvaras iepriekš saskaņotā dienā un vienlaicīgi, līdzko būs pabeigtas procedūras, lai apstiprinātu izmaiņas primārajos tiesību aktos; atgādina Padomei, ka ar Lisabonas līgumu Parlaments vēlas iegūt būtiskas iniciatīvas un piekrišanas sniegšanas tiesības (atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 14. panta 2. punktam) attiecībā uz Parlamenta sastāvu un ka Parlaments ir gatavs šīs tiesības pilnībā aizstāvēt;

Eiropadomes loma

| 12. | uzskata, ka, oficiāli apstiprinot, ka Eiropadome ir atsevišķa autonoma iestāde, kurai ir Līgumos skaidri noteiktas īpašas kompetences, mainās Eiropadomes loma, t.i., par tās pamatuzdevumu kļūst nepieciešamo politisko stimulu sniegšana un Eiropas Savienības darbības vispārējās virzības un mērķu noteikšana; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka, oficiāli apstiprinot, ka Eiropadome ir atsevišķa autonoma iestāde, kurai ir Līgumos skaidri noteiktas īpašas kompetences, mainās Eiropadomes loma, t.i., par tās pamatuzdevumu kļūst nepieciešamo politisko stimulu sniegšana un Eiropas Savienības darbības vispārējās virzības un mērķu noteikšana;

| 13. | atzinīgi vērtē arī to, ka Lisabonas līgumā ir precizēts Eiropadomes būtiskais uzdevums attiecībā uz Līgumu pārskatīšanu, kā arī attiecībā uz noteiktiem būtiski svarīgiem lēmumiem Eiropas Savienības politiskajā dzīvē (saistībā ar tādiem jautājumiem kā visnozīmīgāko politisko amatu aizpildīšana, politisko strupceļu novēršana atrisināšana dažādās lēmumu pieņemšanas procedūrās un elastības mehānismu izmantošana), ko pieņem Eiropadome vai ko pieņem ar tās līdzdalību; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē arī to, ka Lisabonas līgumā ir precizēts Eiropadomes būtiskais uzdevums attiecībā uz Līgumu pārskatīšanu, kā arī attiecībā uz noteiktiem būtiski svarīgiem lēmumiem Eiropas Savienības politiskajā dzīvē (saistībā ar tādiem jautājumiem kā visnozīmīgāko politisko amatu aizpildīšana, politisko strupceļu novēršana atrisināšana dažādās lēmumu pieņemšanas procedūrās un elastības mehānismu izmantošana), ko pieņem Eiropadome vai ko pieņem ar tās līdzdalību;

| 14. | turklāt uzskata ‐ tā kā Eiropadome tagad ir iekļauta ES iestāžu struktūrā, ir skaidrāk un precīzāk jānosaka tās pienākumi, tostarp tās rīcības iespējama rūpīga pārbaude, ko veic tiesu iestādes, jo īpaši ņemot vērā LESD 265. pantu. |
| --- | --- |

14.

turklāt uzskata ‐ tā kā Eiropadome tagad ir iekļauta ES iestāžu struktūrā, ir skaidrāk un precīzāk jānosaka tās pienākumi, tostarp tās rīcības iespējama rūpīga pārbaude, ko veic tiesu iestādes, jo īpaši ņemot vērā LESD 265. pantu.

| 15. | uzsver Eiropadomes īpašo vadošo nozīmi ārējo attiecību jomā, jo īpaši attiecībā uz KĀDP, kurā tās uzdevumam apzināt stratēģiskās intereses, noteikt mērķus un definēt šīs politikas vispārējās pamatnostādnes ir liela nozīme; šajā kontekstā uzsver, ka Eiropadomes darba sagatavošanā šajā jomā cieši jāiesaista Padome, Komisijas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis); |
| --- | --- |

15.

uzsver Eiropadomes īpašo vadošo nozīmi ārējo attiecību jomā, jo īpaši attiecībā uz KĀDP, kurā tās uzdevumam apzināt stratēģiskās intereses, noteikt mērķus un definēt šīs politikas vispārējās pamatnostādnes ir liela nozīme; šajā kontekstā uzsver, ka Eiropadomes darba sagatavošanā šajā jomā cieši jāiesaista Padome, Komisijas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis);

| 16. | uzskata, ka nepieciešamība uzlabot Eiropas Parlamenta un Eiropadomes iestāžu sadarbību liecina par to, ka ir jāpilnveido noteikumi, kuri nosaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja dalību Eiropadomes diskusijās un kurus, iespējams, varētu noteikt iestāžu nolīgumā par abu iestāžu attiecībām; uzskata, ka būtu lietderīgi, ja arī Eiropadome oficiāli apstiprinātu šos noteikumus tās iekšējā reglamentā; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka nepieciešamība uzlabot Eiropas Parlamenta un Eiropadomes iestāžu sadarbību liecina par to, ka ir jāpilnveido noteikumi, kuri nosaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja dalību Eiropadomes diskusijās un kurus, iespējams, varētu noteikt iestāžu nolīgumā par abu iestāžu attiecībām; uzskata, ka būtu lietderīgi, ja arī Eiropadome oficiāli apstiprinātu šos noteikumus tās iekšējā reglamentā;

Eiropadomes prezidentūra

| 17. | atzinīgi vērtē Eiropadomes ilgtermiņa prezidentūras izveidošanu, kas palīdzēs nodrošināt šīs iestādes un tādējādi arī Eiropas Savienības darbības lielāku nepārtrauktību, efektivitāti un saskaņotību; uzsver, ka Eiropadomes priekšsēdētāja izvirzīšanai ir jānotiek pēc iespējas drīzāk pēc tam, kad stāsies spēkā Lisabonas līgums, lai tiktu saglabāta saikne starp jaunievēlētā Parlamenta pilnvaru laiku un jaunās Komisijas pilnvaru laiku; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Eiropadomes ilgtermiņa prezidentūras izveidošanu, kas palīdzēs nodrošināt šīs iestādes un tādējādi arī Eiropas Savienības darbības lielāku nepārtrauktību, efektivitāti un saskaņotību; uzsver, ka Eiropadomes priekšsēdētāja izvirzīšanai ir jānotiek pēc iespējas drīzāk pēc tam, kad stāsies spēkā Lisabonas līgums, lai tiktu saglabāta saikne starp jaunievēlētā Parlamenta pilnvaru laiku un jaunās Komisijas pilnvaru laiku;

| 18. | uzsver, cik ļoti nozīmīgs ES iestāžu dzīvē būs Eiropadomes priekšsēdētājs ‐ ne kā ES prezidents (kas viņš nebūs), bet gan kā Eiropadomes priekšsēdētājs, kurš būs atbildīgs par ES darbības virzību, tās darba sagatavošanu un nepārtrauktības nodrošināšanu, vienprātības veicināšanu starp tās locekļiem, ziņojumu sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības pārstāvēšanu savā līmenī KĀDP jomā, neskarot Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) pilnvaras; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik ļoti nozīmīgs ES iestāžu dzīvē būs Eiropadomes priekšsēdētājs ‐ ne kā ES prezidents (kas viņš nebūs), bet gan kā Eiropadomes priekšsēdētājs, kurš būs atbildīgs par ES darbības virzību, tās darba sagatavošanu un nepārtrauktības nodrošināšanu, vienprātības veicināšanu starp tās locekļiem, ziņojumu sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienības pārstāvēšanu savā līmenī KĀDP jomā, neskarot Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) pilnvaras;

| 19. | atgādina, ka Eiropadomes sanāksmju sagatavošana un tās darba nepārtrauktība ir jānodrošina Eiropadomes priekšsēdētājam sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju un pamatojoties uz Vispārējo lietu padomes darbu, tāpēc ir nepieciešama savstarpēja saziņa un cieša sadarbība starp Eiropadomes priekšsēdētāju un Vispārējo lietu padomes prezidentūru; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka Eiropadomes sanāksmju sagatavošana un tās darba nepārtrauktība ir jānodrošina Eiropadomes priekšsēdētājam sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju un pamatojoties uz Vispārējo lietu padomes darbu, tāpēc ir nepieciešama savstarpēja saziņa un cieša sadarbība starp Eiropadomes priekšsēdētāju un Vispārējo lietu padomes prezidentūru;

| 20. | šajā sakarā uzskata, ka ir būtiski, lai starp Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisijas priekšsēdētāju, rotācijas kārtībā prezidējošo dalībvalsti un ‐ jautājumos, kas saistīti ar ES ārējo pārstāvību KĀDP jomā, ‐ Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) veidotos līdzsvarotas sadarbības attiecības; |
| --- | --- |

20.

šajā sakarā uzskata, ka ir būtiski, lai starp Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisijas priekšsēdētāju, rotācijas kārtībā prezidējošo dalībvalsti un ‐ jautājumos, kas saistīti ar ES ārējo pārstāvību KĀDP jomā, ‐ Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) veidotos līdzsvarotas sadarbības attiecības;

| 21. | atgādina, ka, lai gan Lisabonas līgumā ir noteikts, ka Eiropadomi tās darbā atbalsta Padomes Ģenerālsekretariāts, Eiropadomes īpašie izdevumi ir jānosaka atsevišķā budžeta sadaļā un tajos jābūt iekļautiem īpašiem piešķīrumiem Eiropadomes priekšsēdētājam, kam būs nepieciešama sava biroja palīdzība, kurš jāizveido, pamatojoties uz saprātīgiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka, lai gan Lisabonas līgumā ir noteikts, ka Eiropadomi tās darbā atbalsta Padomes Ģenerālsekretariāts, Eiropadomes īpašie izdevumi ir jānosaka atsevišķā budžeta sadaļā un tajos jābūt iekļautiem īpašiem piešķīrumiem Eiropadomes priekšsēdētājam, kam būs nepieciešama sava biroja palīdzība, kurš jāizveido, pamatojoties uz saprātīgiem nosacījumiem;

Padome

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums iezīmē tendenci uzskatīt Padomi par otru ES likumdošanas un budžeta lēmējiestādi, kas, lai gan joprojām dominējot dažās jomās, lēmumus pieņem kopā ar Eiropas Parlamentu iestāžu sistēmā, kas pakāpeniski ir attīstījusies atbilstoši divpalātu parlamenta modelim; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums iezīmē tendenci uzskatīt Padomi par otru ES likumdošanas un budžeta lēmējiestādi, kas, lai gan joprojām dominējot dažās jomās, lēmumus pieņem kopā ar Eiropas Parlamentu iestāžu sistēmā, kas pakāpeniski ir attīstījusies atbilstoši divpalātu parlamenta modelim;

| 23. | uzsver būtisko nozīmi, kas Lisabonas līgumā piešķirta Vispārējo lietu padomei un tātad arī tās priekšsēdētājam, lai nodrošinātu dažādu Padomes sastāvu darba konsekvenci un nepārtrauktību, kā arī lai sagatavotu Eiropadomes darbu un nodrošinātu tā nepārtrauktību (sadarbībā ar Eiropas Padomes priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju); |
| --- | --- |

23.

uzsver būtisko nozīmi, kas Lisabonas līgumā piešķirta Vispārējo lietu padomei un tātad arī tās priekšsēdētājam, lai nodrošinātu dažādu Padomes sastāvu darba konsekvenci un nepārtrauktību, kā arī lai sagatavotu Eiropadomes darbu un nodrošinātu tā nepārtrauktību (sadarbībā ar Eiropas Padomes priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju);

| 24. | uzsver ‐ lai Padomei būtu īpaša nozīme KĀDP sagatavošanā, noteikšanā un īstenošanā, ir nepieciešama pastiprināta sadarbība starp Vispārējo lietu komitejas priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) kā Ārlietu padomes priekšsēdētāju, kā arī starp viņiem un Eiropadomes priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

24.

uzsver ‐ lai Padomei būtu īpaša nozīme KĀDP sagatavošanā, noteikšanā un īstenošanā, ir nepieciešama pastiprināta sadarbība starp Vispārējo lietu komitejas priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) kā Ārlietu padomes priekšsēdētāju, kā arī starp viņiem un Eiropadomes priekšsēdētāju;

| 25. | pauž pārliecību ‐ lai būtu iespējama Lisabonas līgumā noteiktā Vispārējo lietu padomes funkciju un Ārlietu padomes funkciju nodalīšana, šo divu Padomes konfigurāciju sastāvam ir jābūt atšķirīgam, jo īpaši tādēļ, ka Eiropas Savienības ārējo attiecību plašākā koncepcija, kas paredzēta ar Lisabonas līgumu grozītajos Līgumos, ļoti apgrūtinās pilnvaru apvienošanu abos Padomes sastāvos; tādēļ uzskata, ka ir vēlams, lai ārlietu ministri galvenokārt koncentrētos uz Ārlietu padomes darbībām; |
| --- | --- |

25.

pauž pārliecību ‐ lai būtu iespējama Lisabonas līgumā noteiktā Vispārējo lietu padomes funkciju un Ārlietu padomes funkciju nodalīšana, šo divu Padomes konfigurāciju sastāvam ir jābūt atšķirīgam, jo īpaši tādēļ, ka Eiropas Savienības ārējo attiecību plašākā koncepcija, kas paredzēta ar Lisabonas līgumu grozītajos Līgumos, ļoti apgrūtinās pilnvaru apvienošanu abos Padomes sastāvos; tādēļ uzskata, ka ir vēlams, lai ārlietu ministri galvenokārt koncentrētos uz Ārlietu padomes darbībām;

| 26. | šajā sakarībā uzskata, ka tās ES dalībvalsts ministru prezidentam/valsts vadītājam, kura kļūs par Padomes prezidentvalsti, varbūt būs personīgi jāvada Vispārējo lietu padome un jānodrošina tās pienācīga darbība, jo šī padome ir iestāde, kas atbild par Padomes dažādu sastāvu darba saskaņošanu, prioritāšu noteikšanu un strīdu atrisināšanu ‐ jautājumiem, kas šobrīd pārāk viegli tiek nodoti Eiropadomei; |
| --- | --- |

26.

šajā sakarībā uzskata, ka tās ES dalībvalsts ministru prezidentam/valsts vadītājam, kura kļūs par Padomes prezidentvalsti, varbūt būs personīgi jāvada Vispārējo lietu padome un jānodrošina tās pienācīga darbība, jo šī padome ir iestāde, kas atbild par Padomes dažādu sastāvu darba saskaņošanu, prioritāšu noteikšanu un strīdu atrisināšanu ‐ jautājumiem, kas šobrīd pārāk viegli tiek nodoti Eiropadomei;

| 27. | atzīst ievērojamās grūtības, ar kurām jaunās prezidentūru sistēmas dēļ nākas saskarties, saskaņojot dažādo Padomes sastāvu darbu, un šādu risku nepieļaušanas nolūkos uzsver, cik svarīgas ir uz 18 mēnešiem izveidotās pastāvīgās trijotnes (triju prezidentvalstu grupas), kuras dalīs prezidentvalsts pienākumus dažādos Padomes sastāvos (izņemot Ārlietu padomes un Eirogrupas) un Pastāvīgo pārstāvju komitejā, lai nodrošinātu visas Padomes darba saskaņotību, secīgumu un nepārtrauktību un iestāžu sadarbību, kas nepieciešama likumdošanas un budžeta procedūru sekmīgai īstenošanai, pieņemot kopīgus lēmumus ar Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

27.

atzīst ievērojamās grūtības, ar kurām jaunās prezidentūru sistēmas dēļ nākas saskarties, saskaņojot dažādo Padomes sastāvu darbu, un šādu risku nepieļaušanas nolūkos uzsver, cik svarīgas ir uz 18 mēnešiem izveidotās pastāvīgās trijotnes (triju prezidentvalstu grupas), kuras dalīs prezidentvalsts pienākumus dažādos Padomes sastāvos (izņemot Ārlietu padomes un Eirogrupas) un Pastāvīgo pārstāvju komitejā, lai nodrošinātu visas Padomes darba saskaņotību, secīgumu un nepārtrauktību un iestāžu sadarbību, kas nepieciešama likumdošanas un budžeta procedūru sekmīgai īstenošanai, pieņemot kopīgus lēmumus ar Eiropas Parlamentu;

| 28. | uzskata, ka ir būtiski, lai šīs trijotnes nodrošinātu intensīvu un pastāvīgu sadarbību to kopīgajā pilnvaru laikā; uzsver, ka Eiropas Savienības darbībai ir svarīgi, lai katra 18 mēnešu ilgās trijotne pieņemtu kopīgu darbības programmu, kā tas sīkāk paskaidrots šās rezolūcijas 51. pantā; aicina trijotnes to pilnvaru laika sākumā Parlamenta plenārsēdē iepazīstināt ar to kopīgajām darbības programmām, tajās iekļaujot trijotnes priekšlikumus attiecībā ar likumdošanas apspriežu grafiku; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ir būtiski, lai šīs trijotnes nodrošinātu intensīvu un pastāvīgu sadarbību to kopīgajā pilnvaru laikā; uzsver, ka Eiropas Savienības darbībai ir svarīgi, lai katra 18 mēnešu ilgās trijotne pieņemtu kopīgu darbības programmu, kā tas sīkāk paskaidrots šās rezolūcijas 51. pantā; aicina trijotnes to pilnvaru laika sākumā Parlamenta plenārsēdē iepazīstināt ar to kopīgajām darbības programmām, tajās iekļaujot trijotnes priekšlikumus attiecībā ar likumdošanas apspriežu grafiku;

| 29. | uzskata, ka tās dalībvalsts ministru prezidentam/valsts vadītājam, kura kļūs par Padomes prezidentvalsti, būs būtiska nozīme visas prezidentvalstu grupas vienotības un dažādu Padomes sastāvu darba saskaņotības nodrošināšanā, kā arī nepieciešamajā darbību saskaņošanā ar Eiropadomi, jo īpaši attiecībā uz tās darba sagatavošanu un nepārtrauktību; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka tās dalībvalsts ministru prezidentam/valsts vadītājam, kura kļūs par Padomes prezidentvalsti, būs būtiska nozīme visas prezidentvalstu grupas vienotības un dažādu Padomes sastāvu darba saskaņotības nodrošināšanā, kā arī nepieciešamajā darbību saskaņošanā ar Eiropadomi, jo īpaši attiecībā uz tās darba sagatavošanu un nepārtrauktību;

| 30. | uzsver, ka tās dalībvalsts ministru prezidentam/valsts vadītājam, kura kļūs par Padomes rotējošo prezidentvalsti, ir jābūt galvenajam Eiropas Parlamenta sarunu partnerim saistībā ar prezidentūras darbībām; uzskata, ka viņu vajadzētu aicināt uzstāties Parlamenta plenārsēdē, kurā viņam vajadzētu iepazīstināt Parlamentu ar prezidentūras darbības programmu un atskaiti par attīstību un rezultātiem sešu mēnešu laikā, kā arī ar citiem svarīgiem politiskiem jautājumiem, kas radušies viņa prezidentūras pilnvaru laikā un kas būtu jāapspriež; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka tās dalībvalsts ministru prezidentam/valsts vadītājam, kura kļūs par Padomes rotējošo prezidentvalsti, ir jābūt galvenajam Eiropas Parlamenta sarunu partnerim saistībā ar prezidentūras darbībām; uzskata, ka viņu vajadzētu aicināt uzstāties Parlamenta plenārsēdē, kurā viņam vajadzētu iepazīstināt Parlamentu ar prezidentūras darbības programmu un atskaiti par attīstību un rezultātiem sešu mēnešu laikā, kā arī ar citiem svarīgiem politiskiem jautājumiem, kas radušies viņa prezidentūras pilnvaru laikā un kas būtu jāapspriež;

| 31. | uzsver, ka Eiropas Savienības pašreizējā attīstības stadijā drošības un aizsardzības jautājumi joprojām ir KĀDP neatņemama daļa, un uzskata, ka kā tādiem tiem ir jāpaliek Ārlietu padomes kompetencē ‐ padomes, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis) un kurā nepieciešamības gadījumā papildus tiek iesaistīti aizsardzības ministri; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka Eiropas Savienības pašreizējā attīstības stadijā drošības un aizsardzības jautājumi joprojām ir KĀDP neatņemama daļa, un uzskata, ka kā tādiem tiem ir jāpaliek Ārlietu padomes kompetencē ‐ padomes, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis) un kurā nepieciešamības gadījumā papildus tiek iesaistīti aizsardzības ministri;

Komisija

| 32. | atzinīgi vērtē no jauna apstiprināto Komisijas uzdevumu ‐ būt par “dzinējspēku”, kas virza Eiropas Savienības darbību, jo:






  — | ir atzītas Komisijas gandrīz monopoltiesības saistībā ar likumdošanas iniciatīvu, jo tās ir attiecinātas uz visām ES darbības jomām, izņemot KĀDP, un īpaši stiprinātas finanšu jautājumos; |
| --- | --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē no jauna apstiprināto Komisijas uzdevumu ‐ būt par “dzinējspēku”, kas virza Eiropas Savienības darbību, jo:

—

ir atzītas Komisijas gandrīz monopoltiesības saistībā ar likumdošanas iniciatīvu, jo tās ir attiecinātas uz visām ES darbības jomām, izņemot KĀDP, un īpaši stiprinātas finanšu jautājumos;

| — | ir stiprināta Komisijas nozīme vienošanās veicināšanā starp abām likumdošanas un budžeta lēmējiestādēm; |
| --- | --- |

—

ir stiprināta Komisijas nozīme vienošanās veicināšanā starp abām likumdošanas un budžeta lēmējiestādēm;

| — | ir palielināta Komisijas kā ES izpildorgāna loma, kad vien Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanai nepieciešama kopēja pieeja, turklāt Padomei šāda loma ir vienīgi KĀDP jautājumos un attiecīgi pamatotos gadījumos, kas noteikti tiesību aktos; |
| --- | --- |

—

ir palielināta Komisijas kā ES izpildorgāna loma, kad vien Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanai nepieciešama kopēja pieeja, turklāt Padomei šāda loma ir vienīgi KĀDP jautājumos un attiecīgi pamatotos gadījumos, kas noteikti tiesību aktos;

| 33. | atzinīgi vērtē arī priekšsēdētāja amata nostiprināšanu Komisāru kolēģijā, jo īpaši attiecībā uz komisāru institucionālo atbildību viņa priekšā un Komisijas iekšējo organizāciju, kas rada nepieciešamos apstākļus, lai stiprinātu viņa vadošās pozīcijas Komisijā un veicinātu saskaņotību; uzskata, ka šī nostiprināšana var būt vēl ievērojamāka, ņemot vērā vienošanos starp valstu vai valdību vadītājiem saglabāt vienu Komisijas locekli no katras dalībvalsts; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē arī priekšsēdētāja amata nostiprināšanu Komisāru kolēģijā, jo īpaši attiecībā uz komisāru institucionālo atbildību viņa priekšā un Komisijas iekšējo organizāciju, kas rada nepieciešamos apstākļus, lai stiprinātu viņa vadošās pozīcijas Komisijā un veicinātu saskaņotību; uzskata, ka šī nostiprināšana var būt vēl ievērojamāka, ņemot vērā vienošanos starp valstu vai valdību vadītājiem saglabāt vienu Komisijas locekli no katras dalībvalsts;

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

| 34. | uzsver, ka tas, ka Komisijas priekšsēdētāju ievēlēs Eiropas Parlaments, pamatojoties uz Eiropadomes priekšlikumu, piešķirs viņa iecelšanai noteiktu politisku raksturu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka tas, ka Komisijas priekšsēdētāju ievēlēs Eiropas Parlaments, pamatojoties uz Eiropadomes priekšlikumu, piešķirs viņa iecelšanai noteiktu politisku raksturu;

| 35. | uzsver, ka šādas ievēlēšana palielinās Komisijas priekšsēdētāja demokrātisko leģitimitāti un stiprinās viņa stāvokli gan iekšēji Komisijā (viņa attiecībās ar citiem komisāriem), gan iestāžu attiecības kopumā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka šādas ievēlēšana palielinās Komisijas priekšsēdētāja demokrātisko leģitimitāti un stiprinās viņa stāvokli gan iekšēji Komisijā (viņa attiecībās ar citiem komisāriem), gan iestāžu attiecības kopumā;

| 36. | uzskata, ka šī Komisijas priekšsēdētāja stiprinātā leģitimitāte būs lietderīga Komisijai kopumā, jo tādējādi tiks palielinātas Komisijas spējas darboties, esot Eiropas kopējo interešu neatkarīgam veicinātājam un Eiropas darbību virzītājspēkam; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka šī Komisijas priekšsēdētāja stiprinātā leģitimitāte būs lietderīga Komisijai kopumā, jo tādējādi tiks palielinātas Komisijas spējas darboties, esot Eiropas kopējo interešu neatkarīgam veicinātājam un Eiropas darbību virzītājspēkam;

| 37. | šajā sakarībā atgādina ‐ tas, ka Eiropadome var ar kvalificētu balsu vairākumu noteikt un izvirzīt kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam, un tas, ka šī kandidāta ievēlēšanai ir nepieciešams visu Eiropas Parlamenta deputātu balsu vairākums, vēl vairāk motivē visas procesā iesaistītās puses izveidot nepieciešamo dialogu, lai nodrošinātu veiksmīgu procesa gala iznākumu; |
| --- | --- |

37.

šajā sakarībā atgādina ‐ tas, ka Eiropadome var ar kvalificētu balsu vairākumu noteikt un izvirzīt kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam, un tas, ka šī kandidāta ievēlēšanai ir nepieciešams visu Eiropas Parlamenta deputātu balsu vairākums, vēl vairāk motivē visas procesā iesaistītās puses izveidot nepieciešamo dialogu, lai nodrošinātu veiksmīgu procesa gala iznākumu;

| 38. | atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropadomei ir “jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas” un pirms kandidāta izvirzīšanas jāveic “apspriedes par šo tematu”, kas nav tikai formāla saziņa starp divām iestādēm; turklāt atgādina, ka Starpvaldību konferences Nobeiguma aktam, ar ko pieņēma Lisabonas līgumu, pievienotajā 11. deklarācijā (4) šajā sakarā ir aicinājums veikt starp Eiropas Parlamenta un Eiropadomes pārstāvjiem “nepieciešamo apspriešanos tādā veidā, kāds ir atzīts par vispiemērotāko”; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropadomei ir “jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas” un pirms kandidāta izvirzīšanas jāveic “apspriedes par šo tematu”, kas nav tikai formāla saziņa starp divām iestādēm; turklāt atgādina, ka Starpvaldību konferences Nobeiguma aktam, ar ko pieņēma Lisabonas līgumu, pievienotajā 11. deklarācijā (4) šajā sakarā ir aicinājums veikt starp Eiropas Parlamenta un Eiropadomes pārstāvjiem “nepieciešamo apspriešanos tādā veidā, kāds ir atzīts par vispiemērotāko”;

| 39. | ierosina Eiropadomei piešķirt Eiropadomes priekšsēdētājam (vienam vai ar delegāciju) pilnvaras rīkot šādas apspriešanās un Eiropadomes priekšsēdētājam konsultēties ar Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju par nepieciešamo sanāksmju organizēšanu ar katras Eiropas Parlamenta politiskās grupas vadītājiem, kurus, iespējams, pavadītu Eiropas politisko grupu vadītāji(vai delegācijas), un Eiropadomes priekšsēdētājam pēc tam sniegt par to ziņojumu Eiropadomei; |
| --- | --- |

39.

ierosina Eiropadomei piešķirt Eiropadomes priekšsēdētājam (vienam vai ar delegāciju) pilnvaras rīkot šādas apspriešanās un Eiropadomes priekšsēdētājam konsultēties ar Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju par nepieciešamo sanāksmju organizēšanu ar katras Eiropas Parlamenta politiskās grupas vadītājiem, kurus, iespējams, pavadītu Eiropas politisko grupu vadītāji(vai delegācijas), un Eiropadomes priekšsēdētājam pēc tam sniegt par to ziņojumu Eiropadomei;

Amatā iecelšanas process

| 40. | uzskata, ka, izvēloties personas, kurām piedāvā ieņemt Eiropadomes priekšsēdētaja, Komisijas priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amatu, jāņem vērā kandidātu attiecīgā kompetence; atzīst arī, ka saskaņā ar iepriekšminētajam Nobeiguma aktam pievienoto 6. deklarāciju (5) ir jāņem vērā nepieciešamība ievērot Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ģeogrāfisko un demogrāfisko daudzveidību; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka, izvēloties personas, kurām piedāvā ieņemt Eiropadomes priekšsēdētaja, Komisijas priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amatu, jāņem vērā kandidātu attiecīgā kompetence; atzīst arī, ka saskaņā ar iepriekšminētajam Nobeiguma aktam pievienoto 6. deklarāciju (5) ir jāņem vērā nepieciešamība ievērot Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ģeogrāfisko un demogrāfisko daudzveidību;

| 41. | turklāt uzskata, ka, izvirzot kandidātus Eiropas Savienības visnozīmīgākajiem politiskajiem amatiem, dalībvalstīm un Eiropas politiskajām grupām vajadzētu ņemt vērā ne tikai Lisabonas līgumā noteiktos ģeogrāfiskā un demogrāfiskā līdzsvara kritērijus, bet arī kritērijus, kuru pamatā ir politiskais un dzimumu līdzsvars; |
| --- | --- |

41.

turklāt uzskata, ka, izvirzot kandidātus Eiropas Savienības visnozīmīgākajiem politiskajiem amatiem, dalībvalstīm un Eiropas politiskajām grupām vajadzētu ņemt vērā ne tikai Lisabonas līgumā noteiktos ģeogrāfiskā un demogrāfiskā līdzsvara kritērijus, bet arī kritērijus, kuru pamatā ir politiskais un dzimumu līdzsvars;

| 42. | šajā sakarībā uzskata, ka amatā iecelšanas procesam ir jānotiek pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām, lai ņemtu vērā vēlēšanu rezultātus, kam ir primāra nozīme Komisijas priekšsēdētāja izvēlē; norāda, ka vienīgi pēc viņa ievēlēšanas būs iespējams nodrošināt nepieciešamo līdzsvaru; |
| --- | --- |

42.

šajā sakarībā uzskata, ka amatā iecelšanas procesam ir jānotiek pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām, lai ņemtu vērā vēlēšanu rezultātus, kam ir primāra nozīme Komisijas priekšsēdētāja izvēlē; norāda, ka vienīgi pēc viņa ievēlēšanas būs iespējams nodrošināt nepieciešamo līdzsvaru;

| 43. | šajā kontekstā kā iespējamo modeli ierosina šādu amatā iecelšanas procedūru un grafiku, par kuru varētu vienoties Eiropas Parlaments un Eiropadome:






  — | 1. un 2. nedēļa pēc vēlēšanām Eiropā ‐ politisko grupu izveide Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- | --- |

43.

šajā kontekstā kā iespējamo modeli ierosina šādu amatā iecelšanas procedūru un grafiku, par kuru varētu vienoties Eiropas Parlaments un Eiropadome:

—

1. un 2. nedēļa pēc vēlēšanām Eiropā ‐ politisko grupu izveide Eiropas Parlamentā;

| — | 3. nedēļa pēc vēlēšanām ‐ Eiropadomes priekšsēdētāja un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja apspriedes, kam seko atsevišķas Eiropadomes priekšsēdētāja tikšanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem (iespējams arī ar Eiropas politisko grupu priekšsēdētājiem vai delegācijām); |
| --- | --- |

—

3. nedēļa pēc vēlēšanām ‐ Eiropadomes priekšsēdētāja un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja apspriedes, kam seko atsevišķas Eiropadomes priekšsēdētāja tikšanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem (iespējams arī ar Eiropas politisko grupu priekšsēdētājiem vai delegācijām);

| — | 4. nedēļa pēc vēlēšanām ‐ Eiropadome, ņemot vērā iepriekšējā ievilkumā minēto apspriežu rezultātu, paziņo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu; |
| --- | --- |

—

4. nedēļa pēc vēlēšanām ‐ Eiropadome, ņemot vērā iepriekšējā ievilkumā minēto apspriežu rezultātu, paziņo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu;

| — | 5. un 6. nedēļa pēc vēlēšanām ‐ Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta un politisko grupu sazināšanās; šī kandidāta paziņojumi un Eiropas Parlamenta iepazīstināšana ar viņa politiskajām pamatnostādnēm; Eiropas Parlamenta balsojums par Komisijas priekšsēdētāja kandidātu; |
| --- | --- |

—

5. un 6. nedēļa pēc vēlēšanām ‐ Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta un politisko grupu sazināšanās; šī kandidāta paziņojumi un Eiropas Parlamenta iepazīstināšana ar viņa politiskajām pamatnostādnēm; Eiropas Parlamenta balsojums par Komisijas priekšsēdētāja kandidātu;

| — | jūlijs/augusts/septembris ‐ ievēlētais Komisijas priekšsēdētājs vienojas ar Eiropadomi par Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) izvirzīšanu un ierosina komisāru (tostarp Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja)) amata kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

—

jūlijs/augusts/septembris ‐ ievēlētais Komisijas priekšsēdētājs vienojas ar Eiropadomi par Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) izvirzīšanu un ierosina komisāru (tostarp Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja)) amata kandidātu sarakstu;

| — | septembris ‐ Eiropadome pieņem komisāru (tostarp Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja)) amata kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

—

septembris ‐ Eiropadome pieņem komisāru (tostarp Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja)) amata kandidātu sarakstu;

| — | septembris/oktobris ‐ komisāru un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata kandidātu uzklausīšana Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

—

septembris/oktobris ‐ komisāru un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata kandidātu uzklausīšana Eiropas Parlamentā;

| — | oktobris ‐ Eiropas Parlamenta iepazīstināšana ar Komisāru kolēģiju un viņu programmu; balsojums par visu kolēģiju (tostarp par Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi)); Eiropadome apstiprina jauno Komisiju; jaunā Komisija sāk pildīt savus pienākumus; |
| --- | --- |

—

oktobris ‐ Eiropas Parlamenta iepazīstināšana ar Komisāru kolēģiju un viņu programmu; balsojums par visu kolēģiju (tostarp par Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi)); Eiropadome apstiprina jauno Komisiju; jaunā Komisija sāk pildīt savus pienākumus;

| — | novembris ‐ Eiropadome ieceļ Eiropadomes priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

—

novembris ‐ Eiropadome ieceļ Eiropadomes priekšsēdētāju;

| 44. | uzsver, ka ierosināto scenāriju jebkurā gadījumā ir jāpiemēro no 2014. gada; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ierosināto scenāriju jebkurā gadījumā ir jāpiemēro no 2014. gada;

| 45. | uzskata, ka iespējamā Lisabonas līguma stāšanās spēkā līdz 2009. gada beigām pieprasa politisku vienošanos starp Eiropadomi un Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu, ka nākamās Komisijas priekšsēdētāja izraudzīšanās un nākamās Komisijas locekļu iecelšanas procedūrās jebkurā gadījumā tiktu ievērotas jaunās pilnvaras, ko Lisabonas līgums šajā jautājumā piešķir Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka iespējamā Lisabonas līguma stāšanās spēkā līdz 2009. gada beigām pieprasa politisku vienošanos starp Eiropadomi un Eiropas Parlamentu, lai nodrošinātu, ka nākamās Komisijas priekšsēdētāja izraudzīšanās un nākamās Komisijas locekļu iecelšanas procedūrās jebkurā gadījumā tiktu ievērotas jaunās pilnvaras, ko Lisabonas līgums šajā jautājumā piešķir Eiropas Parlamentam;

| 46. | uzskata ‐ ja Eiropadome uzsāk jaunās Komisijas priekšsēdētāja iecelšanas procedūru tūlīt pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gada jūnijā (6), tai vajadzētu atbilstoši ņemt vērā laiku, kas nepieciešams, lai neoficiāli pabeigtu politiskās konsultācijas ar tikko ievēlētajiem politisko grupu pārstāvjiem, kā paredzēts Lisabonas līgumā; uzskata, ka ar šādiem nosacījumiem tiktu pilnībā ievērota jauno prerogatīvu būtība un Eiropas Parlaments varētu turpināt Komisijas priekšsēdētāja amatam izvirzītā kandidāta apstiprināšanas procedūru; |
| --- | --- |

46.

uzskata ‐ ja Eiropadome uzsāk jaunās Komisijas priekšsēdētāja iecelšanas procedūru tūlīt pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gada jūnijā (6), tai vajadzētu atbilstoši ņemt vērā laiku, kas nepieciešams, lai neoficiāli pabeigtu politiskās konsultācijas ar tikko ievēlētajiem politisko grupu pārstāvjiem, kā paredzēts Lisabonas līgumā; uzskata, ka ar šādiem nosacījumiem tiktu pilnībā ievērota jauno prerogatīvu būtība un Eiropas Parlaments varētu turpināt Komisijas priekšsēdētāja amatam izvirzītā kandidāta apstiprināšanas procedūru;

| 47. | uzsver, ka jebkurā gadījumā attiecībā uz jauno kolēģiju iecelšanas procedūra jāuzsāk tikai pēc tam, kad zināmi otrā Īrijas referenduma rezultāti; norāda, ka iestādes tādā veidā pilnībā apzinātos to, kādā tiesiskā kontekstā jaunā Komisija īstenos tās pilnvaras, un šajā procedūrā varētu tikt pienācīgi ņemtas vērā šo iestāžu attiecīgās pilnvaras, kā arī jaunās Komisijas sastāvs, struktūra un kompetence; pozitīva referenduma iznākuma gadījumā Eiropas Parlamentam vajadzētu oficiāli apstiprināt jauno kolēģiju, tostarp Komisijas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi), tikai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka jebkurā gadījumā attiecībā uz jauno kolēģiju iecelšanas procedūra jāuzsāk tikai pēc tam, kad zināmi otrā Īrijas referenduma rezultāti; norāda, ka iestādes tādā veidā pilnībā apzinātos to, kādā tiesiskā kontekstā jaunā Komisija īstenos tās pilnvaras, un šajā procedūrā varētu tikt pienācīgi ņemtas vērā šo iestāžu attiecīgās pilnvaras, kā arī jaunās Komisijas sastāvs, struktūra un kompetence; pozitīva referenduma iznākuma gadījumā Eiropas Parlamentam vajadzētu oficiāli apstiprināt jauno kolēģiju, tostarp Komisijas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi), tikai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| 48. | atgādina, ka gadījumā, ja otrā Īrijas referenduma iznākums būs negatīvs, Nicas līgums jebkurā gadījumā būs piemērojams pilnībā un ka nākamā Komisija būs jāveido pēc noteikumiem, saskaņā ar kuriem tās locekļu skaits būs mazāks par dalībvalstu skaitu; uzsver, ka tādā gadījumā Padomei būs jāpieņem lēmums par faktisko šīs samazinātās Komisijas locekļu skaitu; uzsver Eiropas Parlamenta politisko gribu nodrošināt šo noteikumu stingru ievērošanu; |
| --- | --- |

48.

atgādina, ka gadījumā, ja otrā Īrijas referenduma iznākums būs negatīvs, Nicas līgums jebkurā gadījumā būs piemērojams pilnībā un ka nākamā Komisija būs jāveido pēc noteikumiem, saskaņā ar kuriem tās locekļu skaits būs mazāks par dalībvalstu skaitu; uzsver, ka tādā gadījumā Padomei būs jāpieņem lēmums par faktisko šīs samazinātās Komisijas locekļu skaitu; uzsver Eiropas Parlamenta politisko gribu nodrošināt šo noteikumu stingru ievērošanu;

Plānošana

| 49. | uzskata, ka plānošana gan stratēģiskajā, gan darbības līmenī ir būtiska, lai nodrošinātu Eiropas Savienības pasākumu efektivitāti un saskaņotību; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka plānošana gan stratēģiskajā, gan darbības līmenī ir būtiska, lai nodrošinātu Eiropas Savienības pasākumu efektivitāti un saskaņotību;

| 50. | tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums īpaši aicina izveidot plānošanu kā instrumentu iestāžu rīcības spēju veicināšanai, un ierosina vairāku vienlaicīgu programmu izpildi organizēt šādā veidā:






  — | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par “līgumu” vai likumdošanas “programmu”, kuras pamata ir plaši stratēģiskie mērķi un prioritātes, ar ko Komisijai ir jāiepazīstina tās pilnvaru laika sākumā, un kura Eiropas Parlamentam un Padomei ir kopīgi jāapspriež, lai panāktu sapratni starp trīs iestādēm (iespējams īpaša iestāžu nolīguma veidā, pat ja tas nav tiesiski saistošs) par piecu gadu pilnvaru laika kopīgajiem mērķiem un prioritātēm; |
| --- | --- | --- |

50.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums īpaši aicina izveidot plānošanu kā instrumentu iestāžu rīcības spēju veicināšanai, un ierosina vairāku vienlaicīgu programmu izpildi organizēt šādā veidā:

—

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par “līgumu” vai likumdošanas “programmu”, kuras pamata ir plaši stratēģiskie mērķi un prioritātes, ar ko Komisijai ir jāiepazīstina tās pilnvaru laika sākumā, un kura Eiropas Parlamentam un Padomei ir kopīgi jāapspriež, lai panāktu sapratni starp trīs iestādēm (iespējams īpaša iestāžu nolīguma veidā, pat ja tas nav tiesiski saistošs) par piecu gadu pilnvaru laika kopīgajiem mērķiem un prioritātēm;

| — | pamatojoties uz šo līgumu vai programmu Komisija apdomā finanšu plānošanu un līdz vēlēšanu gadam sekojošā gada jūnija beigām iepazīstina ar saviem priekšlikumiem par piecu gadu daudzgadu finanšu shēmu, tiem pievienojot sarakstu ar likumdošanas priekšlikumiem, kas nepieciešami, lai ieviestu attiecīgās programmas; līdz tā paša gada beigām Padome un Eiropas Parlaments šos priekšlikumus apspriež un pieņem saskaņā ar Līgumos noteikto procedūru, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz šo līgumu vai programmu Komisija apdomā finanšu plānošanu un līdz vēlēšanu gadam sekojošā gada jūnija beigām iepazīstina ar saviem priekšlikumiem par piecu gadu daudzgadu finanšu shēmu, tiem pievienojot sarakstu ar likumdošanas priekšlikumiem, kas nepieciešami, lai ieviestu attiecīgās programmas; līdz tā paša gada beigām Padome un Eiropas Parlaments šos priekšlikumus apspriež un pieņem saskaņā ar Līgumos noteikto procedūru,

| — | šādā gadījumā Eiropas Savienībai būs sagatavota piecu gadu daudzgadu finanšu shēma, kas varēs stāties spēkā N+2 (vai N+3) (7) gada sākumā, tādējādi sniedzot katram Eiropas Parlamenta un Komisijas sastāvam iespēju lemt par plānošanu pašai; |
| --- | --- |

—

šādā gadījumā Eiropas Savienībai būs sagatavota piecu gadu daudzgadu finanšu shēma, kas varēs stāties spēkā N+2 (vai N+3) (7) gada sākumā, tādējādi sniedzot katram Eiropas Parlamenta un Komisijas sastāvam iespēju lemt par plānošanu pašai;

| 51. | uzskata ‐ lai pārietu uz šo piecgadīgo finanšu un politikas plānošanu, jāpagarina līdz 2015./2016. gada beigām un jāpielāgo pašreizējā finanšu shēma, kas ir noteikta Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8), jaunajai shēmai stājoties spēkā līdz 2016./2017. gada sākumam (9); |
| --- | --- |

51.

uzskata ‐ lai pārietu uz šo piecgadīgo finanšu un politikas plānošanu, jāpagarina līdz 2015./2016. gada beigām un jāpielāgo pašreizējā finanšu shēma, kas ir noteikta Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (8), jaunajai shēmai stājoties spēkā līdz 2016./2017. gada sākumam (9);

| 52. | ierosina, ka, pamatojoties uz likumdošanas līgumu/programmu un ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu:






  — | Komisijai ir jāiepazīstina Eiropas Parlaments un Padome ar tās ikgadējo darba un likumdošanas programmu, lai pēc kopīgām debatēm Komisija varētu ieviest nepieciešamās izmaiņas; |
| --- | --- | --- |

52.

ierosina, ka, pamatojoties uz likumdošanas līgumu/programmu un ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu:

—

Komisijai ir jāiepazīstina Eiropas Parlaments un Padome ar tās ikgadējo darba un likumdošanas programmu, lai pēc kopīgām debatēm Komisija varētu ieviest nepieciešamās izmaiņas;

| — | Vispārējo lietu padomei, risinot dialogu ar Eiropas Parlamentu, ir jāpieņem kopīgā darbības programma katrai no trīs prezidentūras grupām visam 18 mēnešu pilnvaru laikam, kas būtu katras prezidentūras individuālā sešu mēnešu darbības programma; |
| --- | --- |

—

Vispārējo lietu padomei, risinot dialogu ar Eiropas Parlamentu, ir jāpieņem kopīgā darbības programma katrai no trīs prezidentūras grupām visam 18 mēnešu pilnvaru laikam, kas būtu katras prezidentūras individuālā sešu mēnešu darbības programma;

Ārējās attiecības

| 53. | uzsver, cik nozīmīga ir jaunā dimensija, kuru Lisabonas līgums piešķir visām ES ārējām attiecībām, tostarp KĀDP, un kurai apvienojumā ar ES juridiskās personas statusu un iestāžu jauninājumiem šajā jomā (proti, ar dubultkompetenci apveltītā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide) varētu būt izšķirošs faktors Eiropas Savienības pasākumu saskaņotības un efektivitātes nodrošināšanā šajā jomā un ievērojami sekmēt Eiropas Savienības kā globāla dalībnieka atpazīstamību; |
| --- | --- |

53.

uzsver, cik nozīmīga ir jaunā dimensija, kuru Lisabonas līgums piešķir visām ES ārējām attiecībām, tostarp KĀDP, un kurai apvienojumā ar ES juridiskās personas statusu un iestāžu jauninājumiem šajā jomā (proti, ar dubultkompetenci apveltītā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveide) varētu būt izšķirošs faktors Eiropas Savienības pasākumu saskaņotības un efektivitātes nodrošināšanā šajā jomā un ievērojami sekmēt Eiropas Savienības kā globāla dalībnieka atpazīstamību;

| 54. | atgādina, ka visos lēmumos ārējo attiecību jomā jāprecizē tiesiskais pamats, pamatojoties uz kuru tie ir pieņemti, lai tādējādi būtu vieglāk noteikt, kāda procedūra jāievēro šo lēmumu pieņemšanai un kāda ‐ to īstenošanai; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka visos lēmumos ārējo attiecību jomā jāprecizē tiesiskais pamats, pamatojoties uz kuru tie ir pieņemti, lai tādējādi būtu vieglāk noteikt, kāda procedūra jāievēro šo lēmumu pieņemšanai un kāda ‐ to īstenošanai;

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis)

| 55. | uzskata ar dubultkompetenci apveltītā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata ieviešanu par būtisku sasniegumu visu Eiropas Savienības ārējo pasākumu saskaņotības, efektivitātes un atpazīstamības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

55.

uzskata ar dubultkompetenci apveltītā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata ieviešanu par būtisku sasniegumu visu Eiropas Savienības ārējo pasākumu saskaņotības, efektivitātes un atpazīstamības nodrošināšanā;

| 56. | uzsver, ka Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) ieceļ Eiropas Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu un ka Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, tāpat kā visai komisāru kolēģijai, ir jāsaņem Eiropas Parlamenta apstiprinājums; aicina Komisijas priekšsēdētāju nodrošināt, ka Komisija pilnībā pilda savus pienākumus šajā sakarā, paturot prātā, ka, būdams Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, Augstais pārstāvis ievērojami veicinās kolēģijas vienotību un labu darba rezultātu nodrošināšanu, un ka Komisijas priekšsēdētājam ir politisks un institucionāls pienākums nodrošināt, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniekam ir nepieciešamās spējas, lai viņš varētu iekļauties kolēģijā; uzsver arī, ka Eiropadomei ir jābūt informētai par šo Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) uzdevuma aspektu un jau pašā procedūras sākumā jāuzsāk nepieciešamās apspriedes ar Komisijas priekšsēdētāju, lai nodrošinātu šīs procedūras veiksmīgu noslēgumu; atgādina, ka Eiropadomei, ievērojot pilnvaras, kas tai piešķirtas saistībā ar jaunās Komisijas locekļu iecelšanu, pilnībā jāizvērtē izvirzītā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) politiskā un institucionālā rīcībspēja; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) ieceļ Eiropas Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu un ka Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, tāpat kā visai komisāru kolēģijai, ir jāsaņem Eiropas Parlamenta apstiprinājums; aicina Komisijas priekšsēdētāju nodrošināt, ka Komisija pilnībā pilda savus pienākumus šajā sakarā, paturot prātā, ka, būdams Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, Augstais pārstāvis ievērojami veicinās kolēģijas vienotību un labu darba rezultātu nodrošināšanu, un ka Komisijas priekšsēdētājam ir politisks un institucionāls pienākums nodrošināt, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniekam ir nepieciešamās spējas, lai viņš varētu iekļauties kolēģijā; uzsver arī, ka Eiropadomei ir jābūt informētai par šo Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) uzdevuma aspektu un jau pašā procedūras sākumā jāuzsāk nepieciešamās apspriedes ar Komisijas priekšsēdētāju, lai nodrošinātu šīs procedūras veiksmīgu noslēgumu; atgādina, ka Eiropadomei, ievērojot pilnvaras, kas tai piešķirtas saistībā ar jaunās Komisijas locekļu iecelšanu, pilnībā jāizvērtē izvirzītā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) politiskā un institucionālā rīcībspēja;

| 57. | uzsver, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam būs būtiska nozīme atbalsta sniegšanā Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) un ka šis dienests būs nozīmīgs elements, lai nodrošinātu ES ārējo pasākumu jaunās integrētās pieejas panākumus; uzsver, ka jaunā dienesta izveidošanai būs nepieciešams Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) oficiāls priekšlikums, kuru būs iespējams sagatavot tikai pēc tam, kad viņš būs uzsācis pildīt savus pienākumus, un kuru Padome var pieņemt vienīgi pēc Eiropas Parlamenta atzinuma un Komisijas piekrišanas saņemšanas; paziņo par savu nodomu pilnībā īstenot budžeta pilnvaras saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam būs būtiska nozīme atbalsta sniegšanā Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) un ka šis dienests būs nozīmīgs elements, lai nodrošinātu ES ārējo pasākumu jaunās integrētās pieejas panākumus; uzsver, ka jaunā dienesta izveidošanai būs nepieciešams Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) oficiāls priekšlikums, kuru būs iespējams sagatavot tikai pēc tam, kad viņš būs uzsācis pildīt savus pienākumus, un kuru Padome var pieņemt vienīgi pēc Eiropas Parlamenta atzinuma un Komisijas piekrišanas saņemšanas; paziņo par savu nodomu pilnībā īstenot budžeta pilnvaras saistībā ar Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi;

| 58. | uzsver, ka Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) pienākumi ir ļoti grūti izpildāmi un to veikšanai būs nepieciešama liela sadarbība ar citām iestādēm, jo īpaši ar Komisijas priekšsēdētāju, kuru priekšā viņš būs atbildīgs to ārējo attiecību jomās, kuras ir Komisijas, rotējošo Padomes prezidentūru un Eiropadomes priekšsēdētāja kompetencē; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) pienākumi ir ļoti grūti izpildāmi un to veikšanai būs nepieciešama liela sadarbība ar citām iestādēm, jo īpaši ar Komisijas priekšsēdētāju, kuru priekšā viņš būs atbildīgs to ārējo attiecību jomās, kuras ir Komisijas, rotējošo Padomes prezidentūru un Eiropadomes priekšsēdētāja kompetencē;

| 59. | uzsver, ka mērķa sasniegšana, t.i., Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata izveide, būs lielā mērā atkarīga no politiskās uzticības starp Komisijas priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi), kā arī no Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) spējas rezultatīvi sadarboties ar Eiropadomes priekšsēdētāju, Padomes rotējošos prezidentūru un citiem atbildīgajiem komisāriem, kas viņa vadībā ir atbildīgi par īpašu uzdevumu pildīšanu saistībā ar Eiropas Savienības ārējiem pasākumiem; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka mērķa sasniegšana, t.i., Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) amata izveide, būs lielā mērā atkarīga no politiskās uzticības starp Komisijas priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi), kā arī no Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) spējas rezultatīvi sadarboties ar Eiropadomes priekšsēdētāju, Padomes rotējošos prezidentūru un citiem atbildīgajiem komisāriem, kas viņa vadībā ir atbildīgi par īpašu uzdevumu pildīšanu saistībā ar Eiropas Savienības ārējiem pasākumiem;

| 60. | aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) pilnībā izmantot iespēju iepazīstināt ar kopējām iniciatīvām ārējo attiecību jomā, lai tādā veidā sekmētu Eiropas Savienības dažādo darbības jomu saskaņotību ārējā attiecību jomā un palielinātu šādu iniciatīvu iespējamo pieņemšanu Padomē, jo īpaši saistībā ar KĀDP; šajā sakarībā norāda, ka ir nepieciešama ārpolitikas un drošības politikas pasākumu parlamentāra uzraudzība; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieku (Augsto pārstāvi) pilnībā izmantot iespēju iepazīstināt ar kopējām iniciatīvām ārējo attiecību jomā, lai tādā veidā sekmētu Eiropas Savienības dažādo darbības jomu saskaņotību ārējā attiecību jomā un palielinātu šādu iniciatīvu iespējamo pieņemšanu Padomē, jo īpaši saistībā ar KĀDP; šajā sakarībā norāda, ka ir nepieciešama ārpolitikas un drošības politikas pasākumu parlamentāra uzraudzība;

| 61. | uzskata ‐ lai atvieglotu Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) pienākumu veikšanu, ir nepieciešami noteikti praktiski pasākumi:






  — | Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) ir jāierosina iecelt īpašos pārstāvjus ar skaidrām pilnvarām saskaņā ar Lisabonas līgumu (ES Līguma 33. pants), lai šie pārstāvji sniegtu viņam atbalstu īpašās viņa kompetences jomās KĀDP jautājumos (šos īpašos Padomes ieceltos pārstāvjus ir jāuzklausa arī Eiropas Parlamentā, un Eiropas Parlaments regulāri jāinformē par viņu darbību); |
| --- | --- | --- |

61.

uzskata ‐ lai atvieglotu Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) pienākumu veikšanu, ir nepieciešami noteikti praktiski pasākumi:

—

Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) ir jāierosina iecelt īpašos pārstāvjus ar skaidrām pilnvarām saskaņā ar Lisabonas līgumu (ES Līguma 33. pants), lai šie pārstāvji sniegtu viņam atbalstu īpašās viņa kompetences jomās KĀDP jautājumos (šos īpašos Padomes ieceltos pārstāvjus ir jāuzklausa arī Eiropas Parlamentā, un Eiropas Parlaments regulāri jāinformē par viņu darbību);

| — | Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) jāsaskaņo viņa darbība citās jomās, izņemot KĀDP, ar komisāriem, kuri atbild par šīm attiecīgajām jomām, un jādeleģē šiem komisāriem Eiropas Savienības starptautiskās pārstāvības pienākumi šajās jomās, kad vien tas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim) jāsaskaņo viņa darbība citās jomās, izņemot KĀDP, ar komisāriem, kuri atbild par šīm attiecīgajām jomām, un jādeleģē šiem komisāriem Eiropas Savienības starptautiskās pārstāvības pienākumi šajās jomās, kad vien tas ir nepieciešams;

| — | Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim), katrā gadījumā atsevišķi un ņemot vērā pildāmos uzdevumus, jāizlemj, kurš viņu pārstāvēs viņa prombūtnes laikā; |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētāja vietniekam (Augstajam pārstāvim), katrā gadījumā atsevišķi un ņemot vērā pildāmos uzdevumus, jāizlemj, kurš viņu pārstāvēs viņa prombūtnes laikā;

Pārstāvība

| 62. | uzskata, ka Lisabonas līgums nosaka efektīvu, taču sarežģītu ES ārējās pārstāvības darbības sistēmu un ierosina to veidot atbilstoši šādām pamatnostādnēm:






  — | Eiropadomes priekšsēdētājs pārstāv Eiropas Savienību ES valstu vai valdību vadītāju līmenī jautājumos, kas attiecas uz KĀDP, taču viņam nav tiesību iesaistīties politiskās sarunās ES vārdā, kas ir Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) uzdevums; viņu var arī aicināt pildīt īpašu uzdevumu ‐ pārstāvēt Eiropadomi dažos starptautiskos pasākumos; |
| --- | --- | --- |

62.

uzskata, ka Lisabonas līgums nosaka efektīvu, taču sarežģītu ES ārējās pārstāvības darbības sistēmu un ierosina to veidot atbilstoši šādām pamatnostādnēm:

—

Eiropadomes priekšsēdētājs pārstāv Eiropas Savienību ES valstu vai valdību vadītāju līmenī jautājumos, kas attiecas uz KĀDP, taču viņam nav tiesību iesaistīties politiskās sarunās ES vārdā, kas ir Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (Augstā pārstāvja) uzdevums; viņu var arī aicināt pildīt īpašu uzdevumu ‐ pārstāvēt Eiropadomi dažos starptautiskos pasākumos;

| — | Komisijas priekšsēdētājs pārstāv Eiropas Savienību visaugstākajā līmenī attiecībā uz viesiem ES ārējo attiecību aspektiem, izņemot KĀDP jautājumus, vai jebkuru īpašu nozaru politiku, kas ietilpst ES ārējo pasākumu darbības jomā (ārējā tirdzniecība utt.); Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis) vai kompetentais/pilnvarotais komisārs arī var uzņemties šo lomu Komisijas vadībā; |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētājs pārstāv Eiropas Savienību visaugstākajā līmenī attiecībā uz viesiem ES ārējo attiecību aspektiem, izņemot KĀDP jautājumus, vai jebkuru īpašu nozaru politiku, kas ietilpst ES ārējo pasākumu darbības jomā (ārējā tirdzniecība utt.); Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis) vai kompetentais/pilnvarotais komisārs arī var uzņemties šo lomu Komisijas vadībā;

| — | Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis) pārstāv Eiropas Savienību ministru līmenī vai starptautiskās organizācijās saistībā ar ES vispārējo ārējo darbību; viņš arī pilda ārējās pārstāvības pienākumus kā Ārlietu padomes priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks (Augstais pārstāvis) pārstāv Eiropas Savienību ministru līmenī vai starptautiskās organizācijās saistībā ar ES vispārējo ārējo darbību; viņš arī pilda ārējās pārstāvības pienākumus kā Ārlietu padomes priekšsēdētājs;

| 63. | uzskata, ka vairs nebūs vēlams aicināt Vispārējo lietu padomes priekšsēdētāju (jo īpaši tās dalībvalsts ministru prezidentu, kura ir prezidentvalsts) vai atsevišķa Padomes sastāva priekšsēdētāju īstenot ES ārējas pārstāvības pienākumus; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka vairs nebūs vēlams aicināt Vispārējo lietu padomes priekšsēdētāju (jo īpaši tās dalībvalsts ministru prezidentu, kura ir prezidentvalsts) vai atsevišķa Padomes sastāva priekšsēdētāju īstenot ES ārējas pārstāvības pienākumus;

| 64. | uzsver ‐ lai nepieļautu kompetenču konfliktus un nodrošinātu Eiropas Savienības saskaņotību un atpazīstamību ārējo attiecību jomā, nozīmīga ir darbību saskaņošana un sadarbība starp visām dažādajām pusēm, kas ir atbildīgas par Eiropas Savienības ārējās pārstāvības dažādajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

64.

uzsver ‐ lai nepieļautu kompetenču konfliktus un nodrošinātu Eiropas Savienības saskaņotību un atpazīstamību ārējo attiecību jomā, nozīmīga ir darbību saskaņošana un sadarbība starp visām dažādajām pusēm, kas ir atbildīgas par Eiropas Savienības ārējās pārstāvības dažādajiem uzdevumiem;

*

* *

| 65. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

65.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0055.

(2)  Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (Leinen ziņojums), P6_TA(2009)0373.

(3)  Parlamenta 2009. gada 6. maija Lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu, P6_TA(2009)0359 un ziņojums par Reglamenta piemērošanu Lisabonas līgumam (A6-0277/2009) (Corbett ziņojumi).

(4)  11. deklarācija par Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. un 7. punktu.

(5)  6. deklarācija par Līguma par Eiropas Savienību 15. panta 5. un 6. punktu, 17. panta 6. un 7. punktu un 18. pantu.

(6)  Kā noteikts Deklarācijā par jaunās Komisijas iecelšanu, Eiropadomes 2008. gada 11. un 12. decembra secinājumi.

(7)  N nozīmē “Eiropas vēlēšanu gads”.

(8)  2006. gada 17. maija iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz korekciju daudzgadu finanšu shēmā (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

(9)  Saskaņā ar Parlamenta 2009. gada 25. marta rezolūciju par 2007.–2013. gada finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu (Böge ziņojums), Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0174 un Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (Guy-Quint ziņojums), P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/94

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaEiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecību veicināšana saskaņā ar Lisabonas līgumu

P6_TA(2009)0388

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecību veicināšanu saskaņā ar Lisabonas līgumu (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Amsterdamas līgumam pievienoto protokolu par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

ņemot vērā Amsterdamas līgumam pievienoto protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu,

ņemot vērā Lisabonas līgumu, jo īpaši ES līguma 12. pantu,

ņemot vērā Lisabonas līgumam pievienoto Protokolu par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, jo īpaši tā 9. pantu,

ņemot vērā Lisabonas līgumam pievienoto Protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu,

ņemot vērā 2002. gada 7. februāra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu attiecībām Eiropas integrācijas procesā (1),

ņemot vērā 2003. gada 27. janvāra pamatnostādnes par attiecībām starp valdībām un parlamentiem Kopienas jautājumos (obligātie norādījumi; “Kopenhāgenas parlamentārās pamatnostādnes”) (2), kuras pieņemtas Kopienas un Eiropas Savienības parlamentu Eiropas lietu komiteju XXVIII konferencē (COSAC),

ņemot vērā 2008. gada 21. jūnija pamatnostādnes par parlamentu sadarbību Eiropas Savienībā (3),

ņemot vērā XL COSAC2008. gada 4. novembra Parīzes sanāksmes secinājumus, jo īpaši 1. punktu,

ņemot vērā Īrijas parlamenta apakšpalātas 2008. gada novembra ziņojumu par Īrijas nākotni Eiropas Savienībā, jo īpaši kopsavilkuma 29.–37. punktu, kurā prasa pastiprināt dalībvalstu valdību kā Padomes locekļu parlamentāro uzraudzību,

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0133/2009),

| A. | tā kā pēdējā Eiropas Parlamenta rezolūcija par sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem tika pieņemta 2002. gadā, ir pienācis laiks pārvērtēt to; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējā Eiropas Parlamenta rezolūcija par sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem tika pieņemta 2002. gadā, ir pienācis laiks pārvērtēt to;

| B. | tā kā ES līmenī pilsoņi tiek tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā, un dalībvalstis Padomē pārstāv to attiecīgās valdības, kas par savu darbību saskaņā ar demokrātijas principiem atbild savu valstu parlamentiem (skatīt EK līguma 10. pantu Lisabonas līguma redakcijā); tādēļ nepieciešamās Eiropas Savienības parlamentarizācijas pamatā jābūt diviem pīlāriem — no vienas puses, Eiropas Parlamenta pilnvaru palielināšanai saistībā ar visiem Savienības lēmumiem un, no otras puses, dalībvalstu parlamentu pilnvaru palielināšanai saistībā ar to attiecīgajām valdībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES līmenī pilsoņi tiek tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā, un dalībvalstis Padomē pārstāv to attiecīgās valdības, kas par savu darbību saskaņā ar demokrātijas principiem atbild savu valstu parlamentiem (skatīt EK līguma 10. pantu Lisabonas līguma redakcijā); tādēļ nepieciešamās Eiropas Savienības parlamentarizācijas pamatā jābūt diviem pīlāriem — no vienas puses, Eiropas Parlamenta pilnvaru palielināšanai saistībā ar visiem Savienības lēmumiem un, no otras puses, dalībvalstu parlamentu pilnvaru palielināšanai saistībā ar to attiecīgajām valdībām;

| C. | tā kā Eiropas Konventā ir bijusi teicama sadarbība starp dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta pārstāvjiem, kā arī starp Eiropas Parlamenta un kandidātvalstu parlamentu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Konventā ir bijusi teicama sadarbība starp dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta pārstāvjiem, kā arī starp Eiropas Parlamenta un kandidātvalstu parlamentu pārstāvjiem;

| D. | tā kā pārdomu periodā ir atklājies, ka noteiktām tēmām veltītās parlamentu apvienotās sanāksmes ir lietderīgas, un tāpēc arī turpmāk varētu izmantot šo instrumentu jauna konventa sasaukšanas gadījumā vai līdzīgos gadījumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārdomu periodā ir atklājies, ka noteiktām tēmām veltītās parlamentu apvienotās sanāksmes ir lietderīgas, un tāpēc arī turpmāk varētu izmantot šo instrumentu jauna konventa sasaukšanas gadījumā vai līdzīgos gadījumos;

| E. | tā kā pēdējo gadu laikā sadarbība starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem ir uzlabojusies un dažādojusies, un arvien vairāk pasākumu īsteno gan parlamentu, gan arī parlamenta komiteju līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējo gadu laikā sadarbība starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem ir uzlabojusies un dažādojusies, un arvien vairāk pasākumu īsteno gan parlamentu, gan arī parlamenta komiteju līmenī;

| F. | tā kā turpmākajā attiecību veicināšanā ir jāņem vērā pašreizējās atšķirīgās pieredzes priekšrocības un trūkumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā turpmākajā attiecību veicināšanā ir jāņem vērā pašreizējās atšķirīgās pieredzes priekšrocības un trūkumi;

| G. | tā kā jaunās, ar Lisabonas līgumu dalībvalstu parlamentiem piešķirtās pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz subsidiaritātes principu, mudina tos jau sākuma posmā iesaistīties politikas veidošanā ES līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunās, ar Lisabonas līgumu dalībvalstu parlamentiem piešķirtās pilnvaras, jo īpaši attiecībā uz subsidiaritātes principu, mudina tos jau sākuma posmā iesaistīties politikas veidošanā ES līmenī;

| H. | tā kā visiem parlamentu sadarbības veidiem ir jābūt saskaņā ar diviem pamatprincipiem — palielinātu efektivitāti un parlamentāro demokratizāciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā visiem parlamentu sadarbības veidiem ir jābūt saskaņā ar diviem pamatprincipiem — palielinātu efektivitāti un parlamentāro demokratizāciju;

| I. | tā kā Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu primārais uzdevums un funkcija ir piedalīties likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesā un rūpīgi pārbaudīt politiskās izvēles gan valstu, gan Eiropas līmenī; tā kā līdz ar to cieša sadarbība vispārējās labklājības interesēs nekādā gadījumā nav lieka, jo īpaši saistībā ar ES tiesību aktu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu primārais uzdevums un funkcija ir piedalīties likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesā un rūpīgi pārbaudīt politiskās izvēles gan valstu, gan Eiropas līmenī; tā kā līdz ar to cieša sadarbība vispārējās labklājības interesēs nekādā gadījumā nav lieka, jo īpaši saistībā ar ES tiesību aktu transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos;

| J. | tā kā ir lietderīgi izstrādāt politiskās pamatnostādnes, saskaņā ar kurām Eiropas Parlamenta pārstāvji un struktūrvienības var noteikt turpmāk veicamos pasākumus sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem un īstenot Lisabonas līguma noteikumus saistībā ar dalībvalstu parlamentiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā ir lietderīgi izstrādāt politiskās pamatnostādnes, saskaņā ar kurām Eiropas Parlamenta pārstāvji un struktūrvienības var noteikt turpmāk veicamos pasākumus sadarbībā ar dalībvalstu parlamentiem un īstenot Lisabonas līguma noteikumus saistībā ar dalībvalstu parlamentiem,

Lisabonas līguma ieguldījums attiecību veicināšanā

| 1. | atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu pienākumus un tiesības, kas tiem piešķirtas saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas ir “parlamentu līgums”, kurš veicina šo parlamentu lomu Eiropas Savienības politiskajos procesos; uzskata, ka šīs tiesības var iedalīt trīs kategorijās: | Informācija par:







  — | brīvības, drošības un tiesiskuma jomas politikas novērtējumu; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu pienākumus un tiesības, kas tiem piešķirtas saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas ir “parlamentu līgums”, kurš veicina šo parlamentu lomu Eiropas Savienības politiskajos procesos; uzskata, ka šīs tiesības var iedalīt trīs kategorijās:

Informācija par:

—

brīvības, drošības un tiesiskuma jomas politikas novērtējumu;

| — | Pastāvīgās iekšējās drošības komitejas procedūrām; |
| --- | --- |

—

Pastāvīgās iekšējās drošības komitejas procedūrām;

| — | Līgumu grozījumu priekšlikumiem; |
| --- | --- |

—

Līgumu grozījumu priekšlikumiem;

| — | pieteikumiem, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti; |
| --- | --- |

—

pieteikumiem, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti;

| — | vienkāršoto Līguma pārskatīšanu (sešus mēnešus iepriekš); |
| --- | --- |

—

vienkāršoto Līguma pārskatīšanu (sešus mēnešus iepriekš);

| — | priekšlikumiem Līguma papildināšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

priekšlikumiem Līguma papildināšanas pasākumiem;

| | Aktīva dalība:







  — | Eiropas Savienības darbības nodrošināšanā (“jumta” noteikums); |
| --- | --- | --- |

Aktīva dalība:

—

Eiropas Savienības darbības nodrošināšanā (“jumta” noteikums);

| — | kopā ar Eiropas Parlamentu Eiropola un Eurojust pārraudzībā; |
| --- | --- |

—

kopā ar Eiropas Parlamentu Eiropola un Eurojust pārraudzībā;

| — | konvencijās par Līguma grozījumiem; |
| --- | --- |

—

konvencijās par Līguma grozījumiem;

| | Iebildumi pret:







  — | tiesību aktiem, kas nav atbilstoši subsidiaritātes principam, izmantojot “dzeltenās kartes” un “oranžās kartes” procedūras; |
| --- | --- | --- |

Iebildumi pret:

—

tiesību aktiem, kas nav atbilstoši subsidiaritātes principam, izmantojot “dzeltenās kartes” un “oranžās kartes” procedūras;

| — | Līguma grozījumiem vienkāršotajā procedūrā; |
| --- | --- |

—

Līguma grozījumiem vienkāršotajā procedūrā;

| — | tiesu iestāžu sadarbības pasākumiem civillietās (ģimenes tiesību lietās); |
| --- | --- |

—

tiesu iestāžu sadarbības pasākumiem civillietās (ģimenes tiesību lietās);

| — | subsidiaritātes principa pārkāpumiem, iesniedzot prasību Eiropas Kopienu Tiesā (ja to atļauj dalībvalstu tiesību akti); |
| --- | --- |

—

subsidiaritātes principa pārkāpumiem, iesniedzot prasību Eiropas Kopienu Tiesā (ja to atļauj dalībvalstu tiesību akti);

Pašreizējā sadarbība

| 2. | ar gandarījumu atzīmē, ka pēdējo gadu laikā attiecības ar dalībvalstu parlamentiem un to deputātiem ir attīstījušās diezgan pozitīvi, tomēr līdz šim nepietiekami lielā apjomā, jo īpaši īstenojot šādus kopīgus pasākumus:






  — | kopīgas parlamentu sanāksmes par horizontālajiem jautājumiem, kas neietilpst tikai vienas komitejas atbildības jomā; |
| --- | --- | --- |

2.

ar gandarījumu atzīmē, ka pēdējo gadu laikā attiecības ar dalībvalstu parlamentiem un to deputātiem ir attīstījušās diezgan pozitīvi, tomēr līdz šim nepietiekami lielā apjomā, jo īpaši īstenojot šādus kopīgus pasākumus:

—

kopīgas parlamentu sanāksmes par horizontālajiem jautājumiem, kas neietilpst tikai vienas komitejas atbildības jomā;

| — | regulāras apvienotās komitejas sanāksmes vismaz divas reizes semestrī; |
| --- | --- |

—

regulāras apvienotās komitejas sanāksmes vismaz divas reizes semestrī;

| — | ad hoc parlamentu sanāksmes komiteju līmenī pēc Eiropas Parlamenta vai arī tās dalībvalsts parlamenta iniciatīvas, kura ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā dalībvalsts; |
| --- | --- |

—

ad hoc parlamentu sanāksmes komiteju līmenī pēc Eiropas Parlamenta vai arī tās dalībvalsts parlamenta iniciatīvas, kura ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā dalībvalsts;

| — | parlamentu sanāksmes komiteju priekšsēdētāju līmenī; |
| --- | --- |

—

parlamentu sanāksmes komiteju priekšsēdētāju līmenī;

| — | sadarbība parlamentu priekšsēdētāju līmenī Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē; |
| --- | --- |

—

sadarbība parlamentu priekšsēdētāju līmenī Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē;

| — | dalībvalstu parlamentu deputātu apmeklējumi Eiropas Parlamentā, lai piedalītos atbilstošo specializēto komiteju sanāksmēs; |
| --- | --- |

—

dalībvalstu parlamentu deputātu apmeklējumi Eiropas Parlamentā, lai piedalītos atbilstošo specializēto komiteju sanāksmēs;

| — | Eiropas līmeņa sanāksmes politiskajās grupās, kurās ar Eiropas Parlamenta deputātiem tiekas visu dalībvalstu politiķi; |
| --- | --- |

—

Eiropas līmeņa sanāksmes politiskajās grupās, kurās ar Eiropas Parlamenta deputātiem tiekas visu dalībvalstu politiķi;

Turpmākā sadarbība

| 3. | uzskata, ka starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem ir jāveido jauni pirms un pēc likumdošanas procesa risināmu dialogu veidi; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem ir jāveido jauni pirms un pēc likumdošanas procesa risināmu dialogu veidi;

| 4. | mudina dalībvalstu parlamentus stiprināt savus centienus, lai panāktu, ka valstu valdības uzņemas atbildību par savu ES līdzekļu izmantošanas pārvaldību; aicina dalībvalstu parlamentus pārbaudīt valsts ietekmes novērtējumu kvalitāti un to, kādā veidā valsts valdības savos tiesību aktos transponē ES tiesību aktus un īsteno ES politiku un finansējuma programmas valsts, reģionālajā un vietējo iestāžu līmenī; pieprasa dalībvalstu parlamentiem stingri uzraudzīt to ziņojumu iesniegšanu, kuri attiecas uz Lisabonas programmas valsts rīcības plāniem; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstu parlamentus stiprināt savus centienus, lai panāktu, ka valstu valdības uzņemas atbildību par savu ES līdzekļu izmantošanas pārvaldību; aicina dalībvalstu parlamentus pārbaudīt valsts ietekmes novērtējumu kvalitāti un to, kādā veidā valsts valdības savos tiesību aktos transponē ES tiesību aktus un īsteno ES politiku un finansējuma programmas valsts, reģionālajā un vietējo iestāžu līmenī; pieprasa dalībvalstu parlamentiem stingri uzraudzīt to ziņojumu iesniegšanu, kuri attiecas uz Lisabonas programmas valsts rīcības plāniem;

| 5. | uzskata, ka būtu lietderīgi atbalstīt dalībvalstu parlamentus tiesību aktu projektu pārbaudēs, pirms tos izskata Savienības likumdevējs, kā arī šo valstu valdību efektīvās pārbaudēs tad, kad tās darbojas Padomē; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka būtu lietderīgi atbalstīt dalībvalstu parlamentus tiesību aktu projektu pārbaudēs, pirms tos izskata Savienības likumdevējs, kā arī šo valstu valdību efektīvās pārbaudēs tad, kad tās darbojas Padomē;

| 6. | uzskata, ka regulāras divpusējas apvienotās komitejas sanāksmes, ko rīko atbilstošās specializētās komitejas, un ad hoc parlamentu sanāksmes komiteju līmenī, kuras notiek pēc Eiropas Parlamenta aicinājuma, sniedz iespēju savlaicīgi risināt dialogu par spēkā esošajiem vai paredzamajiem tiesību aktiem vai politiskajām iniciatīvām, un tādēļ šīs sanāksmes ir jāsaglabā un sistemātiski jāpilnveido, pastāvīgi sadarbojoties ar atbilstīgajām komitejām; uzskata, ka pirms vai pēc šādām sanāksmēm varētu notikt divpusējas ad hoc komiteju sanāksmes par īpašiem dalībvalstu jautājumiem un ka Komiteju priekšsēdētāju konference varētu sagatavot un koordinēt specializēto komiteju un dalībvalstu parlamentu darba programmu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka regulāras divpusējas apvienotās komitejas sanāksmes, ko rīko atbilstošās specializētās komitejas, un ad hoc parlamentu sanāksmes komiteju līmenī, kuras notiek pēc Eiropas Parlamenta aicinājuma, sniedz iespēju savlaicīgi risināt dialogu par spēkā esošajiem vai paredzamajiem tiesību aktiem vai politiskajām iniciatīvām, un tādēļ šīs sanāksmes ir jāsaglabā un sistemātiski jāpilnveido, pastāvīgi sadarbojoties ar atbilstīgajām komitejām; uzskata, ka pirms vai pēc šādām sanāksmēm varētu notikt divpusējas ad hoc komiteju sanāksmes par īpašiem dalībvalstu jautājumiem un ka Komiteju priekšsēdētāju konference varētu sagatavot un koordinēt specializēto komiteju un dalībvalstu parlamentu darba programmu;

| 7. | konstatē, ka arī Eiropas Parlamenta specializēto komiteju priekšsēdētāju un dalībvalstu parlamentu sanāksmes, piemēram, Ārlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas sanāksmes, neskatoties uz ierobežoto dalībnieku skaitu, ir informācijas un viedokļu apmaiņas instruments; |
| --- | --- |

7.

konstatē, ka arī Eiropas Parlamenta specializēto komiteju priekšsēdētāju un dalībvalstu parlamentu sanāksmes, piemēram, Ārlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas sanāksmes, neskatoties uz ierobežoto dalībnieku skaitu, ir informācijas un viedokļu apmaiņas instruments;

| 8. | uzskata, ka sadarbības veidi, kas nav minēti iepriekš, varētu sniegt efektīvu ieguldījumu Eiropas politiskās telpas veidošanā, un tādēļ tie jāattīsta un jādažādo; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka sadarbības veidi, kas nav minēti iepriekš, varētu sniegt efektīvu ieguldījumu Eiropas politiskās telpas veidošanā, un tādēļ tie jāattīsta un jādažādo;

| 9. | šajā sakarībā atzinīgi vērtētu jauninājumus dalībvalstu parlamentu līmenī, piemēram, piešķirot Eiropas Parlamenta deputātiem tiesības reizi gadā tikt uzaicinātiem uzstāties dalībvalstu parlamentu plenārsēdēs un kā konsultantiem piedalīties Eiropas lietu komiteju sanāksmēs, kā arī piedalīties specializēto komiteju sanāksmēs, kad tajās tiek apspriesti attiecīgās Eiropas Savienības tiesību aktu daļas, vai kā konsultantiem piedalīties attiecīgo politisko grupu sanāksmēs; |
| --- | --- |

9.

šajā sakarībā atzinīgi vērtētu jauninājumus dalībvalstu parlamentu līmenī, piemēram, piešķirot Eiropas Parlamenta deputātiem tiesības reizi gadā tikt uzaicinātiem uzstāties dalībvalstu parlamentu plenārsēdēs un kā konsultantiem piedalīties Eiropas lietu komiteju sanāksmēs, kā arī piedalīties specializēto komiteju sanāksmēs, kad tajās tiek apspriesti attiecīgās Eiropas Savienības tiesību aktu daļas, vai kā konsultantiem piedalīties attiecīgo politisko grupu sanāksmēs;

| 10. | iesaka piešķirt atbilstīgu budžetu, lai specializētās komitejas organizētu sanāksmes ar atbilstošajām dalībvalstu parlamentu komitejām un Eiropas Parlamenta referenti ar saviem kolēģiem dalībvalstu parlamentos, un iesaka izskatīt iespēju tehniski nodrošināt videokonferences starp dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta specializēto komiteju referentiem; |
| --- | --- |

10.

iesaka piešķirt atbilstīgu budžetu, lai specializētās komitejas organizētu sanāksmes ar atbilstošajām dalībvalstu parlamentu komitejām un Eiropas Parlamenta referenti ar saviem kolēģiem dalībvalstu parlamentos, un iesaka izskatīt iespēju tehniski nodrošināt videokonferences starp dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta specializēto komiteju referentiem;

| 11. | uzskata, ka dalībvalstu parlamentu pilnvaru palielināšana, ņemot vērā atbilstību subsidiaritātes principam, kā to paredz Lisabonas līgums, sniegs iespēju jau sākuma posmā ietekmēt un rūpīgi pārbaudīt Eiropas tiesību aktus un veicinās labāku likumdošanas procesu un tiesību aktu saskaņošanu ES līmenī; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka dalībvalstu parlamentu pilnvaru palielināšana, ņemot vērā atbilstību subsidiaritātes principam, kā to paredz Lisabonas līgums, sniegs iespēju jau sākuma posmā ietekmēt un rūpīgi pārbaudīt Eiropas tiesību aktus un veicinās labāku likumdošanas procesu un tiesību aktu saskaņošanu ES līmenī;

| 12. | konstatē, ka dalībvalstu parlamentiem pirmo reizi ir noteikta loma ES lietās, kura atšķiras no viņu lomas valstu valdībās, sekmē stingrāku demokrātisko kontroli un ar kuru Savienība tiek pietuvināta tās pilsoņiem; |
| --- | --- |

12.

konstatē, ka dalībvalstu parlamentiem pirmo reizi ir noteikta loma ES lietās, kura atšķiras no viņu lomas valstu valdībās, sekmē stingrāku demokrātisko kontroli un ar kuru Savienība tiek pietuvināta tās pilsoņiem;

| 13. | atgādina, ka, pirmkārt, un galvenokārt, saskaņā ar atbilstošajiem konstitucionālajiem noteikumiem un tiesību aktiem, dalībvalstu parlamentiem ir jāīsteno kontrole pār savām valstu valdībām; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka, pirmkārt, un galvenokārt, saskaņā ar atbilstošajiem konstitucionālajiem noteikumiem un tiesību aktiem, dalībvalstu parlamentiem ir jāīsteno kontrole pār savām valstu valdībām;

| 14. | uzsver to, ka dalībvalstu parlamentiem ir būtiska loma ES tiesību aktu īstenošanā un ka šajā jomā liela nozīme būtu paraugprakses apmaiņas mehānismam; |
| --- | --- |

14.

uzsver to, ka dalībvalstu parlamentiem ir būtiska loma ES tiesību aktu īstenošanā un ka šajā jomā liela nozīme būtu paraugprakses apmaiņas mehānismam;

| 15. | šajā sakarībā norāda, ka elektroniskas platformas, proti, interneta vietnes IPEX
   (4), izveidošana informācijas apmaiņai starp parlamentiem ir liels solis uz priekšu, jo šādi īstajā laikā var pārraudzīt ES dokumentus dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta līmenī un vajadzības gadījumā dalībvalstu parlamentos veikt to transponēšanu valstu tiesību aktos; tāpēc uzskata, ka ir nepieciešams pietiekošs Eiropas Parlamenta finansējums sistēmai, kas jau ir izveidota un darbojas; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā norāda, ka elektroniskas platformas, proti, interneta vietnes IPEX
   (4), izveidošana informācijas apmaiņai starp parlamentiem ir liels solis uz priekšu, jo šādi īstajā laikā var pārraudzīt ES dokumentus dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta līmenī un vajadzības gadījumā dalībvalstu parlamentos veikt to transponēšanu valstu tiesību aktos; tāpēc uzskata, ka ir nepieciešams pietiekošs Eiropas Parlamenta finansējums sistēmai, kas jau ir izveidota un darbojas;

| 16. | uzskata, ka ir sistemātiskāk jāpārrauga pirms-likumdošanas dialogs starp dalībvalstu parlamentiem un Komisiju (tā dēvētā Ž. M. Barozu iniciatīva), lai likumdošanas procesā jau savlaicīgi iegūtu informāciju par dalībvalstu parlamentu nostāju; aicina dalībvalstu parlamentus darīt pieejamus šajā sakarībā sagatavotos atzinumus vienlaikus arī Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ir sistemātiskāk jāpārrauga pirms-likumdošanas dialogs starp dalībvalstu parlamentiem un Komisiju (tā dēvētā Ž. M. Barozu iniciatīva), lai likumdošanas procesā jau savlaicīgi iegūtu informāciju par dalībvalstu parlamentu nostāju; aicina dalībvalstu parlamentus darīt pieejamus šajā sakarībā sagatavotos atzinumus vienlaikus arī Eiropas Parlamentam;

| 17. | atzinīgi vērtē panākumus, kas pēdējos gados gūti, attīstot Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu sadarbību ārlietu, drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē panākumus, kas pēdējos gados gūti, attīstot Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu sadarbību ārlietu, drošības un aizsardzības jomā;

| 18. | atzīst, ka dalībvalstu parlamentiem ir svarīga nozīme, sniedzot informāciju valsts līmeņa debatēm par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP); |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka dalībvalstu parlamentiem ir svarīga nozīme, sniedzot informāciju valsts līmeņa debatēm par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP);

| 19. | atkārtoti pauž bažas par to, ka parlamentiem ir nepietiekama pārskatatbildība par KĀDP un EDAP finansēšanas sistēmu un ka tāpēc sadarbība starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem ir jāuzlabo, lai panāktu visu šo politisko aspektu demokrātisku kontroli (5); |
| --- | --- |

19.

atkārtoti pauž bažas par to, ka parlamentiem ir nepietiekama pārskatatbildība par KĀDP un EDAP finansēšanas sistēmu un ka tāpēc sadarbība starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem ir jāuzlabo, lai panāktu visu šo politisko aspektu demokrātisku kontroli (5);

| 20. | lai nodrošinātu saskaņotību un efektivitāti un novērstu darbību dublēšanos, prasa izbeigt Rietumeiropas Savienība (RES) asamblejas darbību, tiklīdz saskaņā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā RES pilnībā un galīgi tiek integrēta Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

20.

lai nodrošinātu saskaņotību un efektivitāti un novērstu darbību dublēšanos, prasa izbeigt Rietumeiropas Savienība (RES) asamblejas darbību, tiklīdz saskaņā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā RES pilnībā un galīgi tiek integrēta Eiropas Savienībā;

COSAC loma

| 21. | uzskata, ka COSAC politisko lomu nākotnē noteiks ciešā sadarbība starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem un ka COSAC atbilstoši Amsterdamas līgumam pievienotajam Protokolam par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā primāri joprojām jābūt forumam informācijas apmaiņai un vispārējām debatēm par politiskiem jautājumiem, kā arī paraugprakses apmaiņai, ņemot vērā dalībvalstu valdību pārbaudes (6); uzskata, ka informācijai un debatēm, otrkārt, ir jākoncentrējas uz likumdošanas aktivitātēm, kas attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un uz subsidiaritātes principa ievērošanu Eiropas Savienības līmenī; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka COSAC politisko lomu nākotnē noteiks ciešā sadarbība starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem un ka COSAC atbilstoši Amsterdamas līgumam pievienotajam Protokolam par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā primāri joprojām jābūt forumam informācijas apmaiņai un vispārējām debatēm par politiskiem jautājumiem, kā arī paraugprakses apmaiņai, ņemot vērā dalībvalstu valdību pārbaudes (6); uzskata, ka informācijai un debatēm, otrkārt, ir jākoncentrējas uz likumdošanas aktivitātēm, kas attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un uz subsidiaritātes principa ievērošanu Eiropas Savienības līmenī;

| 22. | pauž apņēmību pilnībā īstenot savas pilnvaras, lai pildītu pienākumus saistībā ar COSAC darbību un turpinātu nodrošināt tehnisku atbalstu COSAC sekretariātam un dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

22.

pauž apņēmību pilnībā īstenot savas pilnvaras, lai pildītu pienākumus saistībā ar COSAC darbību un turpinātu nodrošināt tehnisku atbalstu COSAC sekretariātam un dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem;

| 23. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu darbībām COSAC ir jābūt saskaņotām un tās nedrīkst sadrumstalot vai nepareizi īstenot ārējas ietekmes dēļ; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu darbībām COSAC ir jābūt saskaņotām un tās nedrīkst sadrumstalot vai nepareizi īstenot ārējas ietekmes dēļ;

| 24. | uzskata, ka specializētās komitejas ir vairāk jāiesaista COSAC sanāksmju sagatavošanā un jāveicina to dalība šajās sanāksmēs; uzskata, ka delegācija ir jāvada Konstitucionālo jautājumu komitejas priekšsēdētājam un tajā jāiekļauj specializēto komiteju priekšsēdētāji un referenti, kas izskata attiecīgās COSAC sanāksmes dienas kārtībā iekļautos jautājumus; uzskata, ka ir svarīgi informēt Priekšsēdētāju konferenci un Parlamenta deputātus pēc katras COSAC sanāksmes par tās norisi un rezultātiem; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka specializētās komitejas ir vairāk jāiesaista COSAC sanāksmju sagatavošanā un jāveicina to dalība šajās sanāksmēs; uzskata, ka delegācija ir jāvada Konstitucionālo jautājumu komitejas priekšsēdētājam un tajā jāiekļauj specializēto komiteju priekšsēdētāji un referenti, kas izskata attiecīgās COSAC sanāksmes dienas kārtībā iekļautos jautājumus; uzskata, ka ir svarīgi informēt Priekšsēdētāju konferenci un Parlamenta deputātus pēc katras COSAC sanāksmes par tās norisi un rezultātiem;

*

* *

| 25. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

25.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemta saskaņā ar Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu A5-0023/2002 (G. Napolitano ziņojums) (OV C 284 E, 21.11.2002., 322. lpp.).

(2)  OV C 154, 2.7.2003., 1. lpp.

(3)  Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē 2008. gada 20.–21. jūnijā Lisabonā pieņemtā pārstrādātā redakcija.

(4)  IPEX — Starpparlamentu ES informācijas sistēma, kas oficiāli sākusi darboties 2006. gada jūlijā.

(5)  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.) un ES līguma 28. panta 3. punkts.

(6)  Sk. iepriekšminētās pamatnostādnes par attiecībām starp valdībām un parlamentiem Kopienas jautājumos (obligātie norādījumi).

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/99

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaPilsoņu iniciatīvas īstenošana

P6_TA(2009)0389

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija ar prasību Komisijai iesniegt priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu iniciatīvas īstenošanu (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 192. panta otro daļu,

ņemot vērā Lisabonā 2007. gada 13. decembrī parakstīto Lisabonas līgumu, ar ko groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai (1),

ņemot vērā 2008. gada 20. februāra rezolūciju par Lisabonas līgumu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par pārdomu periodu: struktūra, temati un konteksts, lai novērtētu debates par Eiropas Savienību (3),

ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A6-0043/2009),

| A. | tā kā ar Lisabonas līgumu ievieš Eiropas pilsoņu iniciatīvu, sakarā ar ko Eiropas Savienības pilsoņi, kuru skaits nav mazāks par vienu miljonu un kas pārstāv ievērojamu dalībvalstu skaitu, var izrādīt iniciatīvu un aicināt Komisiju saskaņā ar tās pilnvarām iesniegt atbilstīgu priekšlikumu jautājumos, kuros pēc pilsoņu ieskata Līgumu īstenošanai ir nepieciešams Savienības tiesību akts, — Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punkta “Lisabonas līguma redakcija”; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Lisabonas līgumu ievieš Eiropas pilsoņu iniciatīvu, sakarā ar ko Eiropas Savienības pilsoņi, kuru skaits nav mazāks par vienu miljonu un kas pārstāv ievērojamu dalībvalstu skaitu, var izrādīt iniciatīvu un aicināt Komisiju saskaņā ar tās pilnvarām iesniegt atbilstīgu priekšlikumu jautājumos, kuros pēc pilsoņu ieskata Līgumu īstenošanai ir nepieciešams Savienības tiesību akts, — Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punkta “Lisabonas līguma redakcija”;

| B. | tā kā tādējādi viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu iegūs tiesības pieprasīt Komisijai, lai tā iesniedz likumdošanas priekšlikumu, un šīs tiesības ir tādas pašas, kādas Padomei ir bijušas kopš Eiropas Kopienu izveidošanas 1957. gadā (sākotnēji saskaņā ar EEK līguma 152. pantu, šobrīd saskaņā ar EK līguma (EKL) 208. pantu, bet turpmāk saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 241. pantu) un Eiropas Parlamentam — kopš Māstrihtas līguma stāšanās spēkā 1993. gadā (šobrīd saskaņā ar EKL 192. pantu, turpmāk saskaņā ar LESD 225. pantu); |
| --- | --- |

B.

tā kā tādējādi viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu iegūs tiesības pieprasīt Komisijai, lai tā iesniedz likumdošanas priekšlikumu, un šīs tiesības ir tādas pašas, kādas Padomei ir bijušas kopš Eiropas Kopienu izveidošanas 1957. gadā (sākotnēji saskaņā ar EEK līguma 152. pantu, šobrīd saskaņā ar EK līguma (EKL) 208. pantu, bet turpmāk saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 241. pantu) un Eiropas Parlamentam — kopš Māstrihtas līguma stāšanās spēkā 1993. gadā (šobrīd saskaņā ar EKL 192. pantu, turpmāk saskaņā ar LESD 225. pantu);

| C. | tā kā tādējādi pilsoņi nepastarpināti piedalīsies Eiropas Savienības suverēnās varas īstenošanā, pirmo reizi tieši iesaistoties Eiropas likumdošanas priekšlikumu ierosināšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tādējādi pilsoņi nepastarpināti piedalīsies Eiropas Savienības suverēnās varas īstenošanā, pirmo reizi tieši iesaistoties Eiropas likumdošanas priekšlikumu ierosināšanā;

| D. | tā kā LES j. r. 11. panta 4. punkta mērķis ir iedibināt individuālas tiesības iesaistīties pilsoņu iniciatīvā un šīs individuālās tiesības it īpaši pamatojas uz pilsoņu tiesībām piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē saskaņā ar LES j. r. 10. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

D.

tā kā LES j. r. 11. panta 4. punkta mērķis ir iedibināt individuālas tiesības iesaistīties pilsoņu iniciatīvā un šīs individuālās tiesības it īpaši pamatojas uz pilsoņu tiesībām piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē saskaņā ar LES j. r. 10. panta 3. punktu;

| E. | tā kā iniciatīvas tiesības bieži vien jauc ar tiesībām iesniegt lūgumrakstu; tā kā jānodrošina, lai pilsoņi pilnībā apzinātos atšķirību starp šīm abām tiesībām, it īpaši tādēļ, ka lūgumrakstu iesniedz Parlamentam, bet pilsoņu iniciatīvu — Komisijai; |
| --- | --- |

E.

tā kā iniciatīvas tiesības bieži vien jauc ar tiesībām iesniegt lūgumrakstu; tā kā jānodrošina, lai pilsoņi pilnībā apzinātos atšķirību starp šīm abām tiesībām, it īpaši tādēļ, ka lūgumrakstu iesniedz Parlamentam, bet pilsoņu iniciatīvu — Komisijai;

| F. | tā kā Eiropas Savienības iestāžu un dalībvalstu uzdevums ir radīt apstākļus, lai varētu netraucēti, pārredzami un efektīvi īstenot Eiropas Savienības pilsoņu līdzdalības tiesības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienības iestāžu un dalībvalstu uzdevums ir radīt apstākļus, lai varētu netraucēti, pārredzami un efektīvi īstenot Eiropas Savienības pilsoņu līdzdalības tiesības;

| G. | tā kā saskaņā ar attiecīgo likumdošanas kārtību Parlamentam un Padomei ar regulu ir jānosaka ar pilsoņu iniciatīvu saistītās procedūras un nosacījumi, tostarp minimālais to dalībvalstu skaits, kas iniciatīvā iesaistītajiem pilsoņiem ir jāpārstāv (LESD 24. panta pirmā daļa); |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar attiecīgo likumdošanas kārtību Parlamentam un Padomei ar regulu ir jānosaka ar pilsoņu iniciatīvu saistītās procedūras un nosacījumi, tostarp minimālais to dalībvalstu skaits, kas iniciatīvā iesaistītajiem pilsoņiem ir jāpārstāv (LESD 24. panta pirmā daļa);

| H. | tā kā tad, kad šo regulu pieņems un īstenos, ir īpaši jāaizsargā pamattiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, labu pārvaldību un tiesisko aizsardzību; |
| --- | --- |

H.

tā kā tad, kad šo regulu pieņems un īstenos, ir īpaši jāaizsargā pamattiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, labu pārvaldību un tiesisko aizsardzību;

| I. | tā kā minimālajam to dalībvalstu skaitam, kuras pilsoņiem jāpārstāv (LESD 24. panta pirmā daļa), ir jābūt “ievērojamam dalībvalstu skaitam” (LES j. r. 11. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

I.

tā kā minimālajam to dalībvalstu skaitam, kuras pilsoņiem jāpārstāv (LESD 24. panta pirmā daļa), ir jābūt “ievērojamam dalībvalstu skaitam” (LES j. r. 11. panta 4. punkts);

| J. | tā kā, lai novērstu pretrunīgu interpretāciju, dalībvalstu minimālo skaitu nedrīkst noteikt patvaļīgi, bet gan ņemot vērā regulas nolūku un atsaucoties uz citiem Līgumu noteikumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai novērstu pretrunīgu interpretāciju, dalībvalstu minimālo skaitu nedrīkst noteikt patvaļīgi, bet gan ņemot vērā regulas nolūku un atsaucoties uz citiem Līgumu noteikumiem;

| K. | tā kā regulas nolūks ir nodrošināt, lai Eiropas likumdošanas procesa sākumpunktu raksturotu nevis tikai nacionālās intereses, bet Eiropas vispārējās intereses; |
| --- | --- |

K.

tā kā regulas nolūks ir nodrošināt, lai Eiropas likumdošanas procesa sākumpunktu raksturotu nevis tikai nacionālās intereses, bet Eiropas vispārējās intereses;

| L. | tā kā LESD 76. pantā ir norādīts, ka likumdošanas priekšlikumu iesniedz pēc ceturtās daļas dalībvalstu iniciatīvas, un to var uzskatīt par pietiekamu skaitu, lai būtu pārstāvētas Eiropas vispārējās intereses; tā kā tādēļ šo minimālo skaitu var uzskatīt par neapstrīdamu; |
| --- | --- |

L.

tā kā LESD 76. pantā ir norādīts, ka likumdošanas priekšlikumu iesniedz pēc ceturtās daļas dalībvalstu iniciatīvas, un to var uzskatīt par pietiekamu skaitu, lai būtu pārstāvētas Eiropas vispārējās intereses; tā kā tādēļ šo minimālo skaitu var uzskatīt par neapstrīdamu;

| M. | tā kā regulas nolūku var īstenot tikai tad, ja tas saistāms ar to minimālo atbalsta apliecinājumu skaitu, kurus iesniegusi ikviena no šīm dalībvalstīm; |
| --- | --- |

M.

tā kā regulas nolūku var īstenot tikai tad, ja tas saistāms ar to minimālo atbalsta apliecinājumu skaitu, kurus iesniegusi ikviena no šīm dalībvalstīm;

| N. | tā kā LES j. r. 11. panta 4. punktā ir noteikts pilsoņu skaits — viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu, kas pārstāv aptuveni 500 miljonus iedzīvotāju —, var secināt, ka par pārstāvētu būtu jāuzskata 1/500 daļa iedzīvotāju; |
| --- | --- |

N.

tā kā LES j. r. 11. panta 4. punktā ir noteikts pilsoņu skaits — viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu, kas pārstāv aptuveni 500 miljonus iedzīvotāju —, var secināt, ka par pārstāvētu būtu jāuzskata 1/500 daļa iedzīvotāju;

| O. | tā kā LES j. r. 11. panta 4. punkts attiecas uz visiem Eiropas Savienības pilsoņiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā LES j. r. 11. panta 4. punkts attiecas uz visiem Eiropas Savienības pilsoņiem;

| P. | tā kā tomēr ir jānodrošina proporcionalitātes princips, nosakot ierobežojumus attiecībā uz tiesībām piedalīties demokrātijas norisēs un izrādot nevienlīdzīgu attieksmi, pamatojoties uz vecumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā tomēr ir jānodrošina proporcionalitātes princips, nosakot ierobežojumus attiecībā uz tiesībām piedalīties demokrātijas norisēs un izrādot nevienlīdzīgu attieksmi, pamatojoties uz vecumu;

| Q. | turklāt, tā kā ir vēlams novērst pretrunīgu interpretāciju, kas varētu rasties tad, ja, piemēram, būtu noteikts, ka Eiropas vēlēšanās dalībvalstī var piedalīties vēlētāji, kuri ir jaunāki par pilsoņu iniciatīvas dalībniekiem; |
| --- | --- |

Q.

turklāt, tā kā ir vēlams novērst pretrunīgu interpretāciju, kas varētu rasties tad, ja, piemēram, būtu noteikts, ka Eiropas vēlēšanās dalībvalstī var piedalīties vēlētāji, kuri ir jaunāki par pilsoņu iniciatīvas dalībniekiem;

| R. | tā kā, lai pilsoņu iniciatīva būtu sekmīga, Komisijai ir jāizskata pilsoņu iniciatīvā akcentētie jautājumi un jāizlemj, vai attiecīgi ir jāiesniedz tiesību akta priekšlikums un cik lielā mērā tas jādara; |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai pilsoņu iniciatīva būtu sekmīga, Komisijai ir jāizskata pilsoņu iniciatīvā akcentētie jautājumi un jāizlemj, vai attiecīgi ir jāiesniedz tiesību akta priekšlikums un cik lielā mērā tas jādara;

| S. | tā kā būtu ieteicams, lai iniciatīvas attiektos uz vienu vai vairākiem attiecīgiem juridiskiem pamatiem, kas nosaka Komisijas ierosinātā tiesību akta iesniegšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā būtu ieteicams, lai iniciatīvas attiektos uz vienu vai vairākiem attiecīgiem juridiskiem pamatiem, kas nosaka Komisijas ierosinātā tiesību akta iesniegšanu;

| T. | tā kā pilsoņu iniciatīvu var turpināt tikai tad, ja tā ir pieņemama, ciktāl:






  — | tajā ir ietverts lūgums par to, lai Komisija iesniegtu Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu, |
| --- | --- | --- |

T.

tā kā pilsoņu iniciatīvu var turpināt tikai tad, ja tā ir pieņemama, ciktāl:

—

tajā ir ietverts lūgums par to, lai Komisija iesniegtu Eiropas Savienības tiesību akta priekšlikumu,

| — | Eiropas Savienībai ir likumdošanas kompetence un Komisijai attiecīgajā gadījumā ir tiesības iesniegt priekšlikumu, un |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienībai ir likumdošanas kompetence un Komisijai attiecīgajā gadījumā ir tiesības iesniegt priekšlikumu, un

| — | pieprasītais tiesību akts nav acīmredzamā pretrunā ar Eiropas Savienībā piemēroto tiesību vispārējiem principiem; |
| --- | --- |

—

pieprasītais tiesību akts nav acīmredzamā pretrunā ar Eiropas Savienībā piemēroto tiesību vispārējiem principiem;

| U. | tā kā pilsoņu iniciatīva ir sekmīga, ja tā ir pieņemama, ņemot vērā augstāk minētos nosacījumus, un pārstāvēta tajā ziņā, ka to atbalsta vismaz viens miljons pilsoņu, kuri ir noteiktā ievērojamā skaita dalībvalstu pilsoņi; |
| --- | --- |

U.

tā kā pilsoņu iniciatīva ir sekmīga, ja tā ir pieņemama, ņemot vērā augstāk minētos nosacījumus, un pārstāvēta tajā ziņā, ka to atbalsta vismaz viens miljons pilsoņu, kuri ir noteiktā ievērojamā skaita dalībvalstu pilsoņi;

| V. | tā kā Komisijai ir jāpārliecinās, vai ir izpildīti nosacījumi, lai pilsoņu iniciatīva būtu sekmīga; |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisijai ir jāpārliecinās, vai ir izpildīti nosacījumi, lai pilsoņu iniciatīva būtu sekmīga;

| W. | tā kā, organizējot pilsoņu iniciatīvu, ir ļoti vēlama juridiskā skaidrība par iniciatīvas pieņemamību pirms atbalsta apliecinājumu vākšanas; |
| --- | --- |

W.

tā kā, organizējot pilsoņu iniciatīvu, ir ļoti vēlama juridiskā skaidrība par iniciatīvas pieņemamību pirms atbalsta apliecinājumu vākšanas;

| X. | tā kā Komisija pati nevar pārbaudīt atbalsta apliecinājumu autentiskumu un tāpēc šis pienākums ir jāpilda dalībvalstīm; tā kā tomēr dalībvalstu saistības, kas izriet no minētā pienākuma, attiecas tikai uz tām iniciatīvām, kas norādītas LES j. r. 11. panta 4. punktā, un nekādā gadījumā uz iniciatīvām, kuras nav pieņemamas norādīto iemeslu dēļ; tā kā tādēļ dalībvalstīm vēl pirms atbalsta apliecinājumu vākšanas ir nepieciešama juridiskā noteiktība par pilsoņu iniciatīvas pieņemamību; |
| --- | --- |

X.

tā kā Komisija pati nevar pārbaudīt atbalsta apliecinājumu autentiskumu un tāpēc šis pienākums ir jāpilda dalībvalstīm; tā kā tomēr dalībvalstu saistības, kas izriet no minētā pienākuma, attiecas tikai uz tām iniciatīvām, kas norādītas LES j. r. 11. panta 4. punktā, un nekādā gadījumā uz iniciatīvām, kuras nav pieņemamas norādīto iemeslu dēļ; tā kā tādēļ dalībvalstīm vēl pirms atbalsta apliecinājumu vākšanas ir nepieciešama juridiskā noteiktība par pilsoņu iniciatīvas pieņemamību;

| Y. | tā kā Komisija var pārbaudīt pilsoņu iniciatīvas pieņemamību tikai un vienīgi, ņemot vērā iepriekš minētos juridiskos apsvērumus, un nekādā ziņā nedrīkst vadīties pēc politiskā izdevīguma; tā kā tādējādi tiks nodrošināts, ka Komisija nebūs tiesīga brīvi pieņemt lēmumus par to, vai pilsoņu iniciatīva ir vai nav atzīstama par pieņemamu, vadoties pēc saviem politiskajiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisija var pārbaudīt pilsoņu iniciatīvas pieņemamību tikai un vienīgi, ņemot vērā iepriekš minētos juridiskos apsvērumus, un nekādā ziņā nedrīkst vadīties pēc politiskā izdevīguma; tā kā tādējādi tiks nodrošināts, ka Komisija nebūs tiesīga brīvi pieņemt lēmumus par to, vai pilsoņu iniciatīva ir vai nav atzīstama par pieņemamu, vadoties pēc saviem politiskajiem apsvērumiem;

| Z. | tā kā būtu lietderīgi noteikt šādus piecus pilsoņu iniciatīvas procedūras posmus:






  — | iniciatīvas reģistrēšana, |
| --- | --- | --- |

Z.

tā kā būtu lietderīgi noteikt šādus piecus pilsoņu iniciatīvas procedūras posmus:

—

iniciatīvas reģistrēšana,

| — | atbalsta apliecinājumu vākšana, |
| --- | --- |

—

atbalsta apliecinājumu vākšana,

| — | iniciatīvas iesniegšana, |
| --- | --- |

—

iniciatīvas iesniegšana,

| — | Komisijas nostājas paziņošana, |
| --- | --- |

—

Komisijas nostājas paziņošana,

| — | pārbaude, vai pieprasītais tiesību akts atbilst Līgumiem; |
| --- | --- |

—

pārbaude, vai pieprasītais tiesību akts atbilst Līgumiem;

| AA. | tā kā pilsoņu iniciatīva ir līdzeklis, ar kuru īsteno valsts suverēno varu likumdošanas jomā, un uz to ir jāattiecina pārredzamības princips; tā kā tas nozīmē, ka pilsoņu iniciatīvas organizatoriem ir publiski jāuzņemas atbildība par finansējumu, tostarp arī par šā finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā pilsoņu iniciatīva ir līdzeklis, ar kuru īsteno valsts suverēno varu likumdošanas jomā, un uz to ir jāattiecina pārredzamības princips; tā kā tas nozīmē, ka pilsoņu iniciatīvas organizatoriem ir publiski jāuzņemas atbildība par finansējumu, tostarp arī par šā finansējuma avotiem;

| AB. | tā ka pilsoņu iniciatīvas norises uzraudzīšana ir Parlamenta politiskais uzdevums; |
| --- | --- |

AB.

tā ka pilsoņu iniciatīvas norises uzraudzīšana ir Parlamenta politiskais uzdevums;

| AC. | tā kā šis pienākums ir saistīts ar regulas par pilsoņu iniciatīvu īstenošanu, kā arī Komisijas politisko nostāju attiecībā uz prasību, kas iesniegta, pamatojoties uz pilsoņu iniciatīvu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā šis pienākums ir saistīts ar regulas par pilsoņu iniciatīvu īstenošanu, kā arī Komisijas politisko nostāju attiecībā uz prasību, kas iesniegta, pamatojoties uz pilsoņu iniciatīvu;

| AD. | tā kā ir svarīgi nodrošināt saderību starp prasībām, kas iesniegtas, pamatojoties uz pilsoņu iniciatīvu, un Parlamenta demokrātiski apstiprinātām prioritātēm un priekšlikumiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ir svarīgi nodrošināt saderību starp prasībām, kas iesniegtas, pamatojoties uz pilsoņu iniciatīvu, un Parlamenta demokrātiski apstiprinātām prioritātēm un priekšlikumiem;

| 1. | prasa, lai Komisija tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nekavējoties iesniedz regulas priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. pantu; |
| --- | --- |

1.

prasa, lai Komisija tūlīt pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nekavējoties iesniedz regulas priekšlikumu par pilsoņu iniciatīvu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. pantu;

| 2. | aicina Komisiju, veicot šo uzdevumu, pienācīgi ņemt vērā šīs rezolūcijas pielikumā minētos ieteikumus; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju, veicot šo uzdevumu, pienācīgi ņemt vērā šīs rezolūcijas pielikumā minētos ieteikumus;

| 3. | prasa, lai regula ir skaidra, vienkārša un saprotama un ietver praktiskus ar pilsoņu iniciatīvu saistītus elementus, lai iniciatīvas tiesības nejauktu ar tiesībām iesniegt lūgumrakstu; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai regula ir skaidra, vienkārša un saprotama un ietver praktiskus ar pilsoņu iniciatīvu saistītus elementus, lai iniciatīvas tiesības nejauktu ar tiesībām iesniegt lūgumrakstu;

| 4. | tūlīt pēc šīs regulas pieņemšanas apņemas iedziļināties jautājumā par efektīvas sistēmas izveidi, lai uzraudzītu pilsoņu iniciatīvas norisi; |
| --- | --- |

4.

tūlīt pēc šīs regulas pieņemšanas apņemas iedziļināties jautājumā par efektīvas sistēmas izveidi, lai uzraudzītu pilsoņu iniciatīvas norisi;

*

* *

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 310, 16.12.2004., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0055.

(3)  OV C 287 E, 24.11.2006., 306. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaPIELIKUMS

IETEIKUMI PAR KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA SATURU EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI PAR PILSOŅU INICIATĪVAS ĪSTENOŠANU

Par dalībvalstu minimālā skaita noteikšanu

| 1. | Minimālais to dalībvalstu skaits, kuras pārstāv pilsoņi, kas piedalās iniciatīvā, ir viena ceturtā daļa no visu dalībvalstu skaita. |
| --- | --- |

1.

Minimālais to dalībvalstu skaits, kuras pārstāv pilsoņi, kas piedalās iniciatīvā, ir viena ceturtā daļa no visu dalībvalstu skaita.

| 2. | Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja vismaz 1/500 daļa no iedzīvotājiem ikvienā attiecīgajā dalībvalstī atbalsta iniciatīvu. |
| --- | --- |

2.

Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja vismaz 1/500 daļa no iedzīvotājiem ikvienā attiecīgajā dalībvalstī atbalsta iniciatīvu.

Par iniciatīvas dalībnieku minimālo vecumu

| 3. | Pilsoņu iniciatīvā drīkst piedalīties visi Eiropas Savienības pilsoņi, kam ir tiesības piedalīties vēlēšanās saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kuras valstspiederīgie viņi ir. |
| --- | --- |

3.

Pilsoņu iniciatīvā drīkst piedalīties visi Eiropas Savienības pilsoņi, kam ir tiesības piedalīties vēlēšanās saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kuras valstspiederīgie viņi ir.

Par procedūras noteikšanu

| 4. | Pilsoņu iniciatīvas procedūru veido pieci posmi:






  — | iniciatīvas reģistrēšana, |
| --- | --- | --- |

4.

Pilsoņu iniciatīvas procedūru veido pieci posmi:

—

iniciatīvas reģistrēšana,

| — | atbalsta apliecinājumu vākšana, |
| --- | --- |

—

atbalsta apliecinājumu vākšana,

| — | iniciatīvas iesniegšana, |
| --- | --- |

—

iniciatīvas iesniegšana,

| — | Komisijas nostājas paziņošana, |
| --- | --- |

—

Komisijas nostājas paziņošana,

| — | pārbaude, vai pieprasītais tiesību akts atbilst Līgumiem. |
| --- | --- |

—

pārbaude, vai pieprasītais tiesību akts atbilst Līgumiem.

| 5. | Pirmais pilsoņu iniciatīvas posms sākas ar to, ka tās organizatori reģistrē iniciatīvu Komisijā, un beidzas, kad Komisija pieņem oficiālu lēmumu par iniciatīvas sekmīgu reģistrāciju. Pirmā posma galvenās iezīmes ir šādas:






  a) | pilsoņu iniciatīvas organizatoriem noteiktā kārtībā ir jāreģistrē iniciatīva Komisijā. Reģistrējot iniciatīvu, organizatori norāda savu vārdu, uzvārdu, dzimšanas datumu, valstspiederību, kā arī pilsoņu iniciatīvas precīzu formulējumu kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- | --- |

5.

Pirmais pilsoņu iniciatīvas posms sākas ar to, ka tās organizatori reģistrē iniciatīvu Komisijā, un beidzas, kad Komisija pieņem oficiālu lēmumu par iniciatīvas sekmīgu reģistrāciju. Pirmā posma galvenās iezīmes ir šādas:

a)

pilsoņu iniciatīvas organizatoriem noteiktā kārtībā ir jāreģistrē iniciatīva Komisijā. Reģistrējot iniciatīvu, organizatori norāda savu vārdu, uzvārdu, dzimšanas datumu, valstspiederību, kā arī pilsoņu iniciatīvas precīzu formulējumu kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām;

| b) | Komisija pārbauda reģistrētās pilsoņu iniciatīvas formālo pieņemamību. Pilsoņu iniciatīva formāli ir pieņemama, ja tā atbilst šādiem priekšnosacījumiem:






  — | tajā Komisijai ir izteikts lūgums iesniegt priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību akta pieņemšanu, |
| --- | --- | --- |

b)

Komisija pārbauda reģistrētās pilsoņu iniciatīvas formālo pieņemamību. Pilsoņu iniciatīva formāli ir pieņemama, ja tā atbilst šādiem priekšnosacījumiem:

—

tajā Komisijai ir izteikts lūgums iesniegt priekšlikumu par Eiropas Savienības tiesību akta pieņemšanu,

| — | saskaņā ar Eiropas Savienības izveides Līgumiem Eiropas Savienībai ir kompetence pieņemt tiesību aktu attiecīgajos jautājumos, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Eiropas Savienības izveides Līgumiem Eiropas Savienībai ir kompetence pieņemt tiesību aktu attiecīgajos jautājumos,

| — | saskaņā ar Eiropas Savienības izveides Līgumiem Komisijai ir kompetece iesniegt priekšlikumu par tiesību akta pieņemšanu attiecīgajos jautājumos, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Eiropas Savienības izveides Līgumiem Komisijai ir kompetece iesniegt priekšlikumu par tiesību akta pieņemšanu attiecīgajos jautājumos,

| — | pieprasītais tiesību akts nav acīmredzamā pretrunā ar Eiropas Savienībā piemēroto tiesību vispārējiem principiem. |
| --- | --- |

—

pieprasītais tiesību akts nav acīmredzamā pretrunā ar Eiropas Savienībā piemēroto tiesību vispārējiem principiem.

Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu Komisija sniedz iniciatīvas organizatoriem visu pienācīgo atbalstu, lai nodrošinātu, ka iniciatīvas, ko registrē, ir pieņemamas. Komisija arī informē organizatorus par pašreizējiem vai ierosinātajiem likumdošanas priekšlikumiem, kas saistīti ar pilsoņu iniciatīvā akcentētajiem jautājumiem, kā arī paziņo par sekmīgi reģistrētajām pilsoņu iniciatīvām, kas daļēji vai pilnībā skar tos pašus jautājumus;

| c) | divu mēnešu laikā pēc pilsoņu iniciatīvas reģistrācijas Komisija pieņem lēmumu, vai iniciatīva ir pieņemama un vai tā ir jāreģistrē. Noraidīt iniciatīvas reģistrāciju var tikai tiesisku iemeslu dēļ, to nekādā gadījumā nedrīkst noraidīt politiskā izdevīguma dēļ; |
| --- | --- |

c)

divu mēnešu laikā pēc pilsoņu iniciatīvas reģistrācijas Komisija pieņem lēmumu, vai iniciatīva ir pieņemama un vai tā ir jāreģistrē. Noraidīt iniciatīvas reģistrāciju var tikai tiesisku iemeslu dēļ, to nekādā gadījumā nedrīkst noraidīt politiskā izdevīguma dēļ;

| d) | lēmumu nosūta gan katram organizatoram atsevišķi, gan informē par to plašāku sabiedrību. Organizatorus informē par lēmumu, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstis nekavējoties informē par lēmumu; |
| --- | --- |

d)

lēmumu nosūta gan katram organizatoram atsevišķi, gan informē par to plašāku sabiedrību. Organizatorus informē par lēmumu, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstis nekavējoties informē par lēmumu;

| e) | Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda lēmumu saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpat rīkojas arī gadījumos, ja Komisija nepieņem šādu lēmumu; |
| --- | --- |

e)

Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda lēmumu saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpat rīkojas arī gadījumos, ja Komisija nepieņem šādu lēmumu;

| f) | Komisija savā publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, alfabēta secībā norādot visas pilsoņu iniciatīvas, kuru reģistrācija ir sekmīga; |
| --- | --- |

f)

Komisija savā publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, alfabēta secībā norādot visas pilsoņu iniciatīvas, kuru reģistrācija ir sekmīga;

| g) | pilsoņu iniciatīvas organizatori var atsaukt iniciatīvu jebkurā brīdī. Šādā gadījumā iniciatīvu uzskata par nereģistrētu un dzēš no Komisijas izveidotā augstāk minētā saraksta. |
| --- | --- |

g)

pilsoņu iniciatīvas organizatori var atsaukt iniciatīvu jebkurā brīdī. Šādā gadījumā iniciatīvu uzskata par nereģistrētu un dzēš no Komisijas izveidotā augstāk minētā saraksta.

| 6. | Pilsoņu iniciatīvas otro posmu veido individuālo atbalsta apliecinājumu vākšana sekmīgi reģistrētās iniciatīvas atbalstam un dalībvalstu oficiāls individuālo atbalsta apliecinājumu vākšanas iznākuma apstiprinājums. Otrā posma galvenās iezīmes ir šādas:






  a) | dalībvalstis paredz noteikumus par efektīvu procedūru, kādā veicama apliecinājumu vākšana pilsoņu iniciatīvas atbalstam, kā arī noteikumus par atbalsta apliecinājumu vākšanas iznākuma oficiālu apstiprināšanu; |
| --- | --- | --- |

6.

Pilsoņu iniciatīvas otro posmu veido individuālo atbalsta apliecinājumu vākšana sekmīgi reģistrētās iniciatīvas atbalstam un dalībvalstu oficiāls individuālo atbalsta apliecinājumu vākšanas iznākuma apstiprinājums. Otrā posma galvenās iezīmes ir šādas:

a)

dalībvalstis paredz noteikumus par efektīvu procedūru, kādā veicama apliecinājumu vākšana pilsoņu iniciatīvas atbalstam, kā arī noteikumus par atbalsta apliecinājumu vākšanas iznākuma oficiālu apstiprināšanu;

| b) | atbalsta apliecinājums ir likumīgs, ja to pauž noteiktajā apliecinājumu vākšanas periodā saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu un Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem. Atbalsta apliecinājumu vākšanas periods ir viens gads. Tas sākas trešā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par pilsoņu iniciatīvas reģistrāciju; |
| --- | --- |

b)

atbalsta apliecinājums ir likumīgs, ja to pauž noteiktajā apliecinājumu vākšanas periodā saskaņā ar attiecīgajiem dalībvalstu un Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem. Atbalsta apliecinājumu vākšanas periods ir viens gads. Tas sākas trešā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par pilsoņu iniciatīvas reģistrāciju;

| c) | visas personas atbalstu pauž individuāli un apliecina ar personas parakstu (pašrocīgu vai attiecīgā gadījumā elektronisku). Personas sniegtajā atbalsta apliecinājumā obligāti jānorāda vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzīvesvietas adrese un valstspiederība. Personas, kurām ir vairākas valstspiederības, pēc brīvas izvēles norāda tikai vienu no tām.
  Personas datus aizsargā personas datu aizsardzības noteikumi, kuri jāievēro pilsoņu iniciatīvas organizatoriem; |
| --- | --- |

c)

visas personas atbalstu pauž individuāli un apliecina ar personas parakstu (pašrocīgu vai attiecīgā gadījumā elektronisku). Personas sniegtajā atbalsta apliecinājumā obligāti jānorāda vārds, uzvārds, dzimšanas datums, dzīvesvietas adrese un valstspiederība. Personas, kurām ir vairākas valstspiederības, pēc brīvas izvēles norāda tikai vienu no tām.

Personas datus aizsargā personas datu aizsardzības noteikumi, kuri jāievēro pilsoņu iniciatīvas organizatoriem;

| d) | paust atbalstu pilsoņu iniciatīvai var tikai vienu reizi. Katrā atbalsta apliecinājumā ir atsevišķi norādīts iniciatīvu atbalstošās personas svinīgs paziņojums par to, ka tā iepriekš nav paudusi atbalstu šai pilsoņu iniciatīvai; |
| --- | --- |

d)

paust atbalstu pilsoņu iniciatīvai var tikai vienu reizi. Katrā atbalsta apliecinājumā ir atsevišķi norādīts iniciatīvu atbalstošās personas svinīgs paziņojums par to, ka tā iepriekš nav paudusi atbalstu šai pilsoņu iniciatīvai;

| e) | jebkuru izteikto atbalstu var atsaukt līdz pilsoņu iniciatīvas parakstu vākšanas termiņa beigām. Līdz ar to sākotnēji iniciatīvas atbalstam izdarītais paraksts ir uzskatāms par neizdarītu jau no paša sākuma. Organizatoriem par minēto iespēju ir jāinformē ikviena persona, kas pauž atbalstu. Katrā atbalsta apliecinājumā ir jāiekļauj atsevišķs paziņojums, kurā persona, kas pauž atbalstu, apliecina, ka ir iepazīstināta ar minēto informāciju; |
| --- | --- |

e)

jebkuru izteikto atbalstu var atsaukt līdz pilsoņu iniciatīvas parakstu vākšanas termiņa beigām. Līdz ar to sākotnēji iniciatīvas atbalstam izdarītais paraksts ir uzskatāms par neizdarītu jau no paša sākuma. Organizatoriem par minēto iespēju ir jāinformē ikviena persona, kas pauž atbalstu. Katrā atbalsta apliecinājumā ir jāiekļauj atsevišķs paziņojums, kurā persona, kas pauž atbalstu, apliecina, ka ir iepazīstināta ar minēto informāciju;

| f) | katra persona, kas ir apliecinājusi atbalstu, no organizatoriem saņem atbalsta apliecinājuma kopiju, tostarp arī svinīgā paziņojuma un paziņojuma par informētību par atbalsta apliecinājuma atsaukšanas iespēju kopiju; |
| --- | --- |

f)

katra persona, kas ir apliecinājusi atbalstu, no organizatoriem saņem atbalsta apliecinājuma kopiju, tostarp arī svinīgā paziņojuma un paziņojuma par informētību par atbalsta apliecinājuma atsaukšanas iespēju kopiju;

| g) | divu mēnešu laikā un pēc tam, kad ir pārbaudīti savāktie atbalsta apstiprinājumi, dalībvalstis pilsoņu iniciatīvas organizatoriem sniedz oficiālu apstiprinājumu par likumīgo atbalsta apliecinājumu skaitu, klasificējot tos pēc iniciatīvas atbalstītāju valstspiederības. Ar piemērotu pasākumu palīdzību dalībvalstis nodrošina, lai katru atbalsta apliecinājumu apstiprinātu tikai vienu reizi un to darītu tikai viena dalībvalsts, tādā veidā efektīvi novēršot, ka dažādas dalībvalstis vai vienas dalībvalsts dažādas aģentūras vienu atbalsta apliecinājumu apstiprina vairākkārt.
  Personas datus aizsargā personas datu aizsardzības noteikumi, kuri jāievēro attiecīgajām dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

g)

divu mēnešu laikā un pēc tam, kad ir pārbaudīti savāktie atbalsta apstiprinājumi, dalībvalstis pilsoņu iniciatīvas organizatoriem sniedz oficiālu apstiprinājumu par likumīgo atbalsta apliecinājumu skaitu, klasificējot tos pēc iniciatīvas atbalstītāju valstspiederības. Ar piemērotu pasākumu palīdzību dalībvalstis nodrošina, lai katru atbalsta apliecinājumu apstiprinātu tikai vienu reizi un to darītu tikai viena dalībvalsts, tādā veidā efektīvi novēršot, ka dažādas dalībvalstis vai vienas dalībvalsts dažādas aģentūras vienu atbalsta apliecinājumu apstiprina vairākkārt.

Personas datus aizsargā personas datu aizsardzības noteikumi, kuri jāievēro attiecīgajām dalībvalstu iestādēm.

| 7. | Pilsoņu iniciatīvas trešā posma sākumā iniciatīvas organizatori Komisijai iesniedz pilsoņu iniciatīvu, savukārt šā posma beigās Komisija pieņem oficiālu lēmumu par to, vai pilsoņu iniciatīva iesniegta sekmīgi. Trešā posma galvenās iezīmes ir šādas:






  a) | organizatori likumīgi iesniedz Komisijā pilsoņu iniciatīvu. Iniciatīvai pievieno dalībvalstu apstiprinājumus par atbalsta apliecinājumu skaitu; |
| --- | --- | --- |

7.

Pilsoņu iniciatīvas trešā posma sākumā iniciatīvas organizatori Komisijai iesniedz pilsoņu iniciatīvu, savukārt šā posma beigās Komisija pieņem oficiālu lēmumu par to, vai pilsoņu iniciatīva iesniegta sekmīgi. Trešā posma galvenās iezīmes ir šādas:

a)

organizatori likumīgi iesniedz Komisijā pilsoņu iniciatīvu. Iniciatīvai pievieno dalībvalstu apstiprinājumus par atbalsta apliecinājumu skaitu;

| b) | Komisija pārbauda iesniegtās pilsoņu iniciatīvas pārstāvību. Pilsoņu iniciatīva ir uzskatāma par pārstāvētu, ja:






  — | tai atbalstu pauduši vismaz viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu, |
| --- | --- | --- |

b)

Komisija pārbauda iesniegtās pilsoņu iniciatīvas pārstāvību. Pilsoņu iniciatīva ir uzskatāma par pārstāvētu, ja:

—

tai atbalstu pauduši vismaz viens miljons Eiropas Savienības pilsoņu,

| — | personas, kas apliecinājušas atbalstu iniciatīvai, pārstāv vismaz vienu ceturto daļu dalībvalstu, |
| --- | --- |

—

personas, kas apliecinājušas atbalstu iniciatīvai, pārstāv vismaz vienu ceturto daļu dalībvalstu,

| — | attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo skaits ir vismaz 1/500 daļa no kopējā dalībvalstu iedzīvotāju skaita; |
| --- | --- |

—

attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgo skaits ir vismaz 1/500 daļa no kopējā dalībvalstu iedzīvotāju skaita;

| c) | divu mēnešu laikā pēc pilsoņu iniciatīvas iesniegšanas Komisija lemj, vai iniciatīva ir iesniegta sekmīgi. Šajā lēmumā iekļauj paziņojumu par to, vai iniciatīva ir vai nav pārstāvēta. Noraidīt iniciatīvas iesniegšanu var tikai tiesisku iemeslu dēļ un nekādā gadījumā ne politiskā izdevīguma dēļ; |
| --- | --- |

c)

divu mēnešu laikā pēc pilsoņu iniciatīvas iesniegšanas Komisija lemj, vai iniciatīva ir iesniegta sekmīgi. Šajā lēmumā iekļauj paziņojumu par to, vai iniciatīva ir vai nav pārstāvēta. Noraidīt iniciatīvas iesniegšanu var tikai tiesisku iemeslu dēļ un nekādā gadījumā ne politiskā izdevīguma dēļ;

| d) | lēmumu nosūta gan katram organizatoram atsevišķi, gan informē par to plašāku sabiedrību. Organizatorus informē par lēmumu, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstis nekavējoties informē par lēmumu; |
| --- | --- |

d)

lēmumu nosūta gan katram organizatoram atsevišķi, gan informē par to plašāku sabiedrību. Organizatorus informē par lēmumu, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstis nekavējoties informē par lēmumu;

| e) | Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda lēmumu saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības noteikumiem. Tāpat rīkojas arī gadījumos, ja Komisija nepieņem šādu lēmumu; |
| --- | --- |

e)

Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda lēmumu saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Savienības noteikumiem. Tāpat rīkojas arī gadījumos, ja Komisija nepieņem šādu lēmumu;

| f) | Komisija savā publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, alfabēta secībā norādot visas pilsoņu iniciatīvas, kuru iesniegšana ir sekmīga. |
| --- | --- |

f)

Komisija savā publiski pieejamā tīmekļa vietnē publicē sarakstu, alfabēta secībā norādot visas pilsoņu iniciatīvas, kuru iesniegšana ir sekmīga.

| 8. | Pilsoņu iniciatīvas procedūras ceturto posmu sāk ar to, ka Komisija rūpīgi izskata iniciatīvā akcentētos jautājumus, un šā posmā beigās Komisija oficiāli paziņo savu nostāju par iniciatīvā pausto prasību par tiesību akta priekšlikuma iesniegšanu. Trešā posma galvenās iezīmes ir šādas:






  a) | pilsoņu iniciatīvas sekmīgas iesniegšanas gadījumā Komisijai ir pienākums izskatīt iniciatīvā akcentēto jautājumu saturu; |
| --- | --- | --- |

8.

Pilsoņu iniciatīvas procedūras ceturto posmu sāk ar to, ka Komisija rūpīgi izskata iniciatīvā akcentētos jautājumus, un šā posmā beigās Komisija oficiāli paziņo savu nostāju par iniciatīvā pausto prasību par tiesību akta priekšlikuma iesniegšanu. Trešā posma galvenās iezīmes ir šādas:

a)

pilsoņu iniciatīvas sekmīgas iesniegšanas gadījumā Komisijai ir pienākums izskatīt iniciatīvā akcentēto jautājumu saturu;

| b) | Komisija uzklausa pilsoņu iniciatīvas organizatorus un dod tiem iespēju izsmeļoši izklāstīt pilsoņu iniciatīvā ietvertos jautājumus; |
| --- | --- |

b)

Komisija uzklausa pilsoņu iniciatīvas organizatorus un dod tiem iespēju izsmeļoši izklāstīt pilsoņu iniciatīvā ietvertos jautājumus;

| c) | Komisija trīs mēnešu laikā pieņem lēmumu attiecībā uz pilsoņu iniciatīvā norādīto prasību. Ja Komisija neplāno iesniegt likumdošanas priekšlikumu, tad tā Parlamentam un iniciatīvas organizatoriem sniedz skaidrojumu par šāda lēmuma iemesliem; |
| --- | --- |

c)

Komisija trīs mēnešu laikā pieņem lēmumu attiecībā uz pilsoņu iniciatīvā norādīto prasību. Ja Komisija neplāno iesniegt likumdošanas priekšlikumu, tad tā Parlamentam un iniciatīvas organizatoriem sniedz skaidrojumu par šāda lēmuma iemesliem;

| d) | lēmumu nosūta gan katram organizatoram atsevišķi, gan informē par to plašāku sabiedrību. Organizatorus informē par lēmumu, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstis nekavējoties informē par lēmumu; |
| --- | --- |

d)

lēmumu nosūta gan katram organizatoram atsevišķi, gan informē par to plašāku sabiedrību. Organizatorus informē par lēmumu, un to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Parlamentu, Padomi un dalībvalstis nekavējoties informē par lēmumu;

| e) | ja Komisija šādu lēmumu nepieņem, tad Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda Komisijas rīcības tiesisko pamatojumu saskaņā ar Eiropas Savienības attiecīgo tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

e)

ja Komisija šādu lēmumu nepieņem, tad Eiropas Kopienu Tiesa un Eiropas Ombuds rūpīgi pārbauda Komisijas rīcības tiesisko pamatojumu saskaņā ar Eiropas Savienības attiecīgo tiesību aktu noteikumiem.

Pārredzamības princips

| 9. | Sekmīgi reģistrētas pilsoņu iniciatīvas organizatori noteiktā laika periodā pēc procedūras pabeigšanas iesniedz Komisijai ziņojumu (ziņojumu par pārskatāmību) par iniciatīvas finansējumu, tostarp arī par finansējuma avotiem. Komisija izskata ziņojumu un publicē to kopā ar atzinumu. |
| --- | --- |

9.

Sekmīgi reģistrētas pilsoņu iniciatīvas organizatori noteiktā laika periodā pēc procedūras pabeigšanas iesniedz Komisijai ziņojumu (ziņojumu par pārskatāmību) par iniciatīvas finansējumu, tostarp arī par finansējuma avotiem. Komisija izskata ziņojumu un publicē to kopā ar atzinumu.

| 10. | Parasti Komisijai būtu jāsāk izskatīt pilsoņu iniciatīvas saturu tikai pēc tam, kad tai ir iesniegts pienācīgi noformēts ziņojums par pārredzamību. |
| --- | --- |

10.

Parasti Komisijai būtu jāsāk izskatīt pilsoņu iniciatīvas saturu tikai pēc tam, kad tai ir iesniegts pienācīgi noformēts ziņojums par pārredzamību.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/106

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaPriekšlikums Komisijas regulai, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

P6_TA(2009)0390

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Komisijas regulas projektu, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH)

2010/C 212 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 131. pantu,

ņemot vērā Padomes 1983. gada 19. septembra Direktīvu 83/477/EEK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar azbesta iedarbību darba vietā (otrā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 80/1107/EEK 8. pantu) (2),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 16. septembra Direktīvu 96/59/EK par polihlorētu bifenilu un polihlorētu terfenilu (PCB/PCT) apglabāšanu (3),

ņemot vērā Komisijas ... Regulas (EK) Nr. ... projektu, ar ko groza XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (“priekšlikums Komisijas regulai”),

ņemot vērā atzinumu, ko sniegusi Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantā norādītā komiteja,

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4),

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažādu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem tiek atsaukta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas stājas spēkā 2009. gada 1. jūnijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažādu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem tiek atsaukta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas stājas spēkā 2009. gada 1. jūnijā;

| B. | tā kā ar XVII pielikumu Regulā (EK) Nr. 1907/2006, ko groza ar priekšlikumu Komisijas regulai, ir paredzēts aizstāt I pielikumu Direktīvā 76/769/EEK, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz dažām bīstamām vielām un preparātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar XVII pielikumu Regulā (EK) Nr. 1907/2006, ko groza ar priekšlikumu Komisijas regulai, ir paredzēts aizstāt I pielikumu Direktīvā 76/769/EEK, ar ko nosaka ierobežojumus attiecībā uz dažām bīstamām vielām un preparātiem;

| C. | tā kā ar 67. pantu Regulā (EK) Nr. 1907/2006 nosaka, ka vielas, vielu preparātus vai izstrādājumus nedrīkst ražot, laist tirgū vai lietot, kamēr nav ievēroti visu ierobežojumu nosacījumi, kas šajā sakarībā noteikti XVII pielikumā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar 67. pantu Regulā (EK) Nr. 1907/2006 nosaka, ka vielas, vielu preparātus vai izstrādājumus nedrīkst ražot, laist tirgū vai lietot, kamēr nav ievēroti visu ierobežojumu nosacījumi, kas šajā sakarībā noteikti XVII pielikumā;

| D. | tā kā priekšlikuma Komisijas regulai pielikuma 2. punkta 6. pozīcijas mērķis ir paplašināt pašreizējo aizliegumu attiecībā uz azbesta šķiedru un produktu, kuru sastāvā ir šādas šķiedras, laišanu tirgū un izmantošanu, kā arī attiecībā uz azbesta šķiedru un izstrādājumu, kuru sastāvā ir šādas šķiedras, ražošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā priekšlikuma Komisijas regulai pielikuma 2. punkta 6. pozīcijas mērķis ir paplašināt pašreizējo aizliegumu attiecībā uz azbesta šķiedru un produktu, kuru sastāvā ir šādas šķiedras, laišanu tirgū un izmantošanu, kā arī attiecībā uz azbesta šķiedru un izstrādājumu, kuru sastāvā ir šādas šķiedras, ražošanu;

| E. | tā kā priekšlikuma Komisijas regulai pielikuma 2. punkta 6. pozīcijā saglabāti azbesta šķiedru aizliegumu izņēmumi attiecībā uz






  — | produktiem, kas satur azbesta šķiedras un kuri jau uzstādīti vai izmantoti pirms 2005. gada 1. janvāra pie īpašiem nosacījumiem, ar kuriem nodrošina augsta līmeņa veselības aizsardzību; un |
| --- | --- | --- |

E.

tā kā priekšlikuma Komisijas regulai pielikuma 2. punkta 6. pozīcijā saglabāti azbesta šķiedru aizliegumu izņēmumi attiecībā uz

—

produktiem, kas satur azbesta šķiedras un kuri jau uzstādīti vai izmantoti pirms 2005. gada 1. janvāra pie īpašiem nosacījumiem, ar kuriem nodrošina augsta līmeņa veselības aizsardzību; un

| — | diafragmām, kas satur krizotilu pašreizējās elektrolīzes iekārtās; |
| --- | --- |

—

diafragmām, kas satur krizotilu pašreizējās elektrolīzes iekārtās;

| F. | tā kā jaunu azbestu laist Kopienas tirgū nedrīkst, izņemot diafragmas elektrolīzei, un nav specifisku Kopienas noteikumu darbinieku aizsardzībai pret risku saistībā ar azbesta iedarbību tā noņemšanas laikā, kā arī diemžēl nav Kopienas noteikumu par azbestu saturošu produktu attīrīšanu, kas paliek dalībvalstu pārziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunu azbestu laist Kopienas tirgū nedrīkst, izņemot diafragmas elektrolīzei, un nav specifisku Kopienas noteikumu darbinieku aizsardzībai pret risku saistībā ar azbesta iedarbību tā noņemšanas laikā, kā arī diemžēl nav Kopienas noteikumu par azbestu saturošu produktu attīrīšanu, kas paliek dalībvalstu pārziņā;

| G. | tā kā azbests joprojām izraisa daudzas slimības azbesta šķiedru iedarbības rezultātā; |
| --- | --- |

G.

tā kā azbests joprojām izraisa daudzas slimības azbesta šķiedru iedarbības rezultātā;

| H. | tā kā ar Direktīvu 96/59/EK dalībvalstīm ir uzlikts par pienākumu rūpēties par polihlorbifenilu saturošu iekārtu attīrīšanu un/vai izlietoto polihlorbifenilu apglabāšanu, lai tos pilnībā iznīcinātu; tā kā Kopienai vajadzētu veikt līdzīgus pasākumus attiecībā uz azbesta šķiedrām; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar Direktīvu 96/59/EK dalībvalstīm ir uzlikts par pienākumu rūpēties par polihlorbifenilu saturošu iekārtu attīrīšanu un/vai izlietoto polihlorbifenilu apglabāšanu, lai tos pilnībā iznīcinātu; tā kā Kopienai vajadzētu veikt līdzīgus pasākumus attiecībā uz azbesta šķiedrām;

| I. | tā kā Kopienas tiesību akti attiecas uz sešiem azbesta materiāliem (krokidolītu, amozītu, antofilītu, aktinolītu, tremolītu un krizotilu), bet neattiecas uz azbestveida minerāliem, piemēram, rihterītu un vinhītu, lai gan tos nevar uzskatīt par mazāk kaitīgiem nekā tremolīts, amozīts vai krokidolīts un tos tāpat varētu izmantot izolācijas materiālos; |
| --- | --- |

I.

tā kā Kopienas tiesību akti attiecas uz sešiem azbesta materiāliem (krokidolītu, amozītu, antofilītu, aktinolītu, tremolītu un krizotilu), bet neattiecas uz azbestveida minerāliem, piemēram, rihterītu un vinhītu, lai gan tos nevar uzskatīt par mazāk kaitīgiem nekā tremolīts, amozīts vai krokidolīts un tos tāpat varētu izmantot izolācijas materiālos;

| J. | tā kā pēc ziņojumu saņemšanas no dalībvalstīm, kuras izmanto diafragmas izņēmumu, Komisija pārskatīs izņēmums un lūgs Aģentūru sagatavot dokumentāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1907/2006 69. pantam, lai aizliegtu laist tirgū un izmantot diafragmas, kas satur krizotilu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc ziņojumu saņemšanas no dalībvalstīm, kuras izmanto diafragmas izņēmumu, Komisija pārskatīs izņēmums un lūgs Aģentūru sagatavot dokumentāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1907/2006 69. pantam, lai aizliegtu laist tirgū un izmantot diafragmas, kas satur krizotilu;

| K. | tā kā dažas ieinteresētās personas uzstāj, ka šis izņēmums jāatceļ tūlīt, jo alternatīvas tehnoloģijas (membrānas, kas nesatur azbestu) jau pastāv un vairums ES ķīmisko vielu ražotāju tās jau izmanto; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažas ieinteresētās personas uzstāj, ka šis izņēmums jāatceļ tūlīt, jo alternatīvas tehnoloģijas (membrānas, kas nesatur azbestu) jau pastāv un vairums ES ķīmisko vielu ražotāju tās jau izmanto;

| L. | tā kā efektīvākais veids cilvēku veselības aizsardzībai būtu aizliegt krizotilazbesta šķiedru, kā arī produktu, kas satur šīs šķiedras, lietošanu bez jebkādiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā efektīvākais veids cilvēku veselības aizsardzībai būtu aizliegt krizotilazbesta šķiedru, kā arī produktu, kas satur šīs šķiedras, lietošanu bez jebkādiem izņēmumiem;

| M. | tā kā daudziem lietošanas veidiem tagad ir pieejami krizotilazbesta aizstājēji vai alternatīvi produkti, ko neklasificē kā kancerogēnus un uzskata par mazāk bīstamiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudziem lietošanas veidiem tagad ir pieejami krizotilazbesta aizstājēji vai alternatīvi produkti, ko neklasificē kā kancerogēnus un uzskata par mazāk bīstamiem;

| N. | tā kā pārskatā saistībā ar izņēmumu krizotilazbesta diafragmām atbilstīgi Direktīvai 76/769/EEK (5) Komisija ir izskatījusi un priekšlikumā Komisijas regulai ņēmusi vērā šo diafragmu ietekmi uz veselību un ekonomiku, kā arī pielietojusi diferencētu pieeju, ko atbalstīja lielākā daļa dalībvalstu, |
| --- | --- |

N.

tā kā pārskatā saistībā ar izņēmumu krizotilazbesta diafragmām atbilstīgi Direktīvai 76/769/EEK (5) Komisija ir izskatījusi un priekšlikumā Komisijas regulai ņēmusi vērā šo diafragmu ietekmi uz veselību un ekonomiku, kā arī pielietojusi diferencētu pieeju, ko atbalstīja lielākā daļa dalībvalstu,

| 1. | ņemot vērā:






  — | pieeju, kas pausta priekšlikumā Komisijas Regulai, lai vidējā termiņā izslēgtu azbesta šķiedras; |
| --- | --- | --- |

1.

ņemot vērā:

—

pieeju, kas pausta priekšlikumā Komisijas Regulai, lai vidējā termiņā izslēgtu azbesta šķiedras;

| — | krizotilazbesta šķiedru diafragmām piešķirtā izņēmuma pārskatīšanu, ko veic saskaņā ar Komisijas Direktīvu 1999/77/EK, un |
| --- | --- |

—

krizotilazbesta šķiedru diafragmām piešķirtā izņēmuma pārskatīšanu, ko veic saskaņā ar Komisijas Direktīvu 1999/77/EK, un

| — | Komisijas paziņojumu saistībā ar priekšlikuma Komisijas Regulai pieņemšanu Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantā norādītajā komitejā 2008. gada 20. februārī; |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu saistībā ar priekšlikuma Komisijas Regulai pieņemšanu Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantā norādītajā komitejā 2008. gada 20. februārī;

iebilst pret priekšlikuma Komisijas regulai pieņemšanu;

| 2. | atzīmē pārskatīšanu attiecībā uz izņēmumu krizotilazbesta diafragmām un uzsver, ka augstsprieguma iekārtās var veiksmīgi izmantot alternatīvus materiālus un ka dažas no šādām iekārtām Eiropas Savienībā jau ir pārbūvētas; |
| --- | --- |

2.

atzīmē pārskatīšanu attiecībā uz izņēmumu krizotilazbesta diafragmām un uzsver, ka augstsprieguma iekārtās var veiksmīgi izmantot alternatīvus materiālus un ka dažas no šādām iekārtām Eiropas Savienībā jau ir pārbūvētas;

| 3. | uzsver, ka pašlaik četras dalībvalstis izmanto azbesta diafragmas un šīs ir trīs zemsprieguma tipa iekārtas, kurām nav pieejamu diafragmu aizstājēju, kaut arī attiecīgie uzņēmumi ir veikuši plašu pētījumu programmu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pašlaik četras dalībvalstis izmanto azbesta diafragmas un šīs ir trīs zemsprieguma tipa iekārtas, kurām nav pieejamu diafragmu aizstājēju, kaut arī attiecīgie uzņēmumi ir veikuši plašu pētījumu programmu;

| 4. | uzsver, ka saskaņā ar pārskatu par krizotilazbesta diafragmu izņēmumiem potenciāla iedarbība uz darbiniekiem iespējama tikai tad, ja diafragmas ir jānomaina (to ekspluatācijas laiks līdz 10 gadiem), jo elektrolīzes vannas darbības laikā ir hermētiski noslēgtas un tajās uzkrājas hlors, kā arī no rūpniecības viedokļa tiek pilnībā ievērotas arodekspozīcijas robežvērtības attiecībā uz krizotilu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka saskaņā ar pārskatu par krizotilazbesta diafragmu izņēmumiem potenciāla iedarbība uz darbiniekiem iespējama tikai tad, ja diafragmas ir jānomaina (to ekspluatācijas laiks līdz 10 gadiem), jo elektrolīzes vannas darbības laikā ir hermētiski noslēgtas un tajās uzkrājas hlors, kā arī no rūpniecības viedokļa tiek pilnībā ievērotas arodekspozīcijas robežvērtības attiecībā uz krizotilu;

| 5. | aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai tiktu konsekventi īstenota Direktīva 83/477/EEK; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai tiktu konsekventi īstenota Direktīva 83/477/EEK;

| 6. | pauž nožēlu, ka līdz šīm nav bijis iespējams izveidot sarakstu ar Eiropas produktiem, kas atbrīvoti no aizlieguma atbilstīgi iepriekš minētā VXII pielikuma 6. punkta 2. pozīcijai priekšlikumā Komisijas regulai, ar ko groza XVII pielikumu Regulā (EK) Nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka līdz šīm nav bijis iespējams izveidot sarakstu ar Eiropas produktiem, kas atbrīvoti no aizlieguma atbilstīgi iepriekš minētā VXII pielikuma 6. punkta 2. pozīcijai priekšlikumā Komisijas regulai, ar ko groza XVII pielikumu Regulā (EK) Nr. 1907/2006;

| 7. | aicina Komisiju ne vēlāk kā 2012. gada 1. janvārī nekavējoties izveidot šādu sarakstu pēc dalībvalstu attiecīgo pasākumu izziņošanas; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju ne vēlāk kā 2012. gada 1. janvārī nekavējoties izveidot šādu sarakstu pēc dalībvalstu attiecīgo pasākumu izziņošanas;

| 8. | mudina Komisiju sagatavot līdz 2009. gada beigām tiesību akta priekšlikumu par azbesta šķiedru kontrolētu apglabāšanu un azbestu saturošu iekārtu attīrīšanu un/vai apglabāšanu, lai tās pilnībā iznīcinātu; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju sagatavot līdz 2009. gada beigām tiesību akta priekšlikumu par azbesta šķiedru kontrolētu apglabāšanu un azbestu saturošu iekārtu attīrīšanu un/vai apglabāšanu, lai tās pilnībā iznīcinātu;

| 9. | turklāt mudina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai līdz 2015. gadam aizliegtu saistībā ar azbesta šķiedrām visas azbesta formas un lietošanas veidus, iekļaujot attiecīgas eksporta prasības atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulai (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem un ņemot vērā tuvuma principu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu, jo azbests joprojām izraisa daudzas slimības azbesta šķiedru iedarbības rezultātā; |
| --- | --- |

9.

turklāt mudina Komisiju izstrādāt stratēģiju, lai līdz 2015. gadam aizliegtu saistībā ar azbesta šķiedrām visas azbesta formas un lietošanas veidus, iekļaujot attiecīgas eksporta prasības atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regulai (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem un ņemot vērā tuvuma principu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu, jo azbests joprojām izraisa daudzas slimības azbesta šķiedru iedarbības rezultātā;

| 10. | aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par priekšlikuma Komisijas regulai īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par priekšlikuma Komisijas regulai īstenošanu;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 263, 24.9.1983., 25. lpp.

(3)  OV L 243, 24.9.1996., 31. lpp.

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/109

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaIrāna — Roxana Saberi lieta

P6_TA(2009)0391

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Irānu — Roxana Saberi lieta

2010/C 212 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Irānu, jo īpaši rezolūcijas par cilvēktiesību jautājumiem,

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 63/191 par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2008. gada 1. oktobra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Irānas Islāma Republikā,

ņemot vērā ES prezidentvalsts 2009. gada 10. aprīļa paziņojumu par Roxana Saberi lietas virzību un Eiropas Savienības vārdā sniegto prezidentvalsts 2009. gada 20. aprīļa deklarāciju par Roxana Saberi notiesāšanu,

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām — Irāna ir parakstījusi visus šos dokumentus,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Irānas revolucionārā tiesa 2009. gada 18. aprīlī piesprieda astoņu gadu cietumsodu spiegošanā apsūdzētajai amerikāņu un irāņu žurnālistei Roxana Saberi, kura strādāja vairākās organizācijās, tostarp radiostacijās ABC, BBC, South African Broadcasting Corporation un NPR; |
| --- | --- |

A.

tā kā Irānas revolucionārā tiesa 2009. gada 18. aprīlī piesprieda astoņu gadu cietumsodu spiegošanā apsūdzētajai amerikāņu un irāņu žurnālistei Roxana Saberi, kura strādāja vairākās organizācijās, tostarp radiostacijās ABC, BBC, South African Broadcasting Corporation un NPR;

| B. | tā kā Roxana Saberi piecas nedēļas bija liegta iespēja tikties ar advokātu un tiesas process nebija taisnīgs un pārredzams; |
| --- | --- |

B.

tā kā Roxana Saberi piecas nedēļas bija liegta iespēja tikties ar advokātu un tiesas process nebija taisnīgs un pārredzams;

| C. | tā kā Roxana Saberi advokāts ir iesniedzis apelāciju pret šo spriedumu, jo viņa aizstāvamā persona neatzīst savu vainu nevienā no celtajām apsūdzībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā Roxana Saberi advokāts ir iesniedzis apelāciju pret šo spriedumu, jo viņa aizstāvamā persona neatzīst savu vainu nevienā no celtajām apsūdzībām;

| D. | tā kā Roxana Saberi ir uzsākusi bada streiku, 2009. gada 1. maijā tikusi ievietota Evin cietuma slimnīcā un saskaņā ar pieejamo informāciju ir visai novājinātā stāvoklī; |
| --- | --- |

D.

tā kā Roxana Saberi ir uzsākusi bada streiku, 2009. gada 1. maijā tikusi ievietota Evin cietuma slimnīcā un saskaņā ar pieejamo informāciju ir visai novājinātā stāvoklī;

| E. | tā kā 2009. gada 25. aprīlī tika arestēta līdztiesības kampaņas “Miljons parakstu” dalībniece žurnāliste Maryam Malek — tāpat kā iepriekš daudzi citi šīs kampaņas dalībnieki — un tā kā žurnālistes ģimenei nav iespējams samaksāt 200 miljonu riālu (vairāk nekā 10 000 EUR) apmērā noteikto drošības naudu, lai viņu atbrīvotu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2009. gada 25. aprīlī tika arestēta līdztiesības kampaņas “Miljons parakstu” dalībniece žurnāliste Maryam Malek — tāpat kā iepriekš daudzi citi šīs kampaņas dalībnieki — un tā kā žurnālistes ģimenei nav iespējams samaksāt 200 miljonu riālu (vairāk nekā 10 000 EUR) apmērā noteikto drošības naudu, lai viņu atbrīvotu;

| F. | tā kā 2009. gada 1. maijā — Starptautiskajā strādnieku dienā — drošības spēki un policija dažādās Irānas vietās vardarbīgi apspieda miermīlīgas demonstrācijas, ko rīkoja desmit neatkarīgas strādnieku organizācijas, un ir ziņots par vairāk nekā 100 cilvēku arestiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2009. gada 1. maijā — Starptautiskajā strādnieku dienā — drošības spēki un policija dažādās Irānas vietās vardarbīgi apspieda miermīlīgas demonstrācijas, ko rīkoja desmit neatkarīgas strādnieku organizācijas, un ir ziņots par vairāk nekā 100 cilvēku arestiem;

| G. | tā kā Irānas varas iestādes 2009. gada 1. maijā Raštas centrālcietumā izpildīja nāvessodu Delara Darabi, neraugoties uz to, ka 2009. gada 19. aprīlī Tiesu iestāžu priekšsēdētājs bija apstiprinājis nāvessoda izpildes atlikšanu uz diviem mēnešiem, un tā kā Delara Darabi nebija vienīgais cilvēks, kam šogad ir piespriests un izpildīts nāvessods saistībā ar apsūdzību noziegumā, kas izdarīts pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Irānas varas iestādes 2009. gada 1. maijā Raštas centrālcietumā izpildīja nāvessodu Delara Darabi, neraugoties uz to, ka 2009. gada 19. aprīlī Tiesu iestāžu priekšsēdētājs bija apstiprinājis nāvessoda izpildes atlikšanu uz diviem mēnešiem, un tā kā Delara Darabi nebija vienīgais cilvēks, kam šogad ir piespriests un izpildīts nāvessods saistībā ar apsūdzību noziegumā, kas izdarīts pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas;

| H. | tā kā vispārējais cilvēktiesību stāvoklis Irānā kopš 2005. gada ir pasliktinājies visās jomās un visādā ziņā, jo īpaši attiecībā uz pilsonisko tiesību un politisko brīvību ievērošanu, neraugoties uz to, ka vairākos ar šo jomu saistītos starptautiskos dokumentos Irāna ir apņēmusies veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

H.

tā kā vispārējais cilvēktiesību stāvoklis Irānā kopš 2005. gada ir pasliktinājies visās jomās un visādā ziņā, jo īpaši attiecībā uz pilsonisko tiesību un politisko brīvību ievērošanu, neraugoties uz to, ka vairākos ar šo jomu saistītos starptautiskos dokumentos Irāna ir apņēmusies veicināt un aizsargāt cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| 1. | nosoda Irānas revolucionārās tiesas 2009. gada 18. aprīlī pasludināto nepamatoto spriedumu Roxana Saberi lietā; |
| --- | --- |

1.

nosoda Irānas revolucionārās tiesas 2009. gada 18. aprīlī pasludināto nepamatoto spriedumu Roxana Saberi lietā;

| 2. | pauž dziļas bažas par Roxana Saberi veselības stāvokļa pasliktināšanos; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par Roxana Saberi veselības stāvokļa pasliktināšanos;

| 3. | mudina apelācijas tiesu tās 2009. gada 12. maija sēdē nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Roxana Saberi, pamatojoties uz to, ka lietas iztiesāšana notika aiz slēgtām durvīm, bet ne starptautiskajām normām atbilstošā tiesas procesā, un anulēt visas pret viņu celtās apsūdzības; |
| --- | --- |

3.

mudina apelācijas tiesu tās 2009. gada 12. maija sēdē nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Roxana Saberi, pamatojoties uz to, ka lietas iztiesāšana notika aiz slēgtām durvīm, bet ne starptautiskajām normām atbilstošā tiesas procesā, un anulēt visas pret viņu celtās apsūdzības;

| 4. | ir satriekts par Delara Darabi netaisnīgo notiesāšanu un nāvessoda izpildi un pauž dziļas bažas par to, ka turpinās mazgadīgu likumpārkāpēju sodīšana ar nāvi, neievērojot starptautiskos tiesību aktus un neraugoties uz Irānas varas iestāžu apgalvojumiem, ka Irāna ir pārtraukusi šo necilvēcīgo praksi; aicina Irānas varas iestādes pildīt savu apņemšanos izbeigt nāvessoda izpildi mazgadīgiem likumpārkāpējiem; |
| --- | --- |

4.

ir satriekts par Delara Darabi netaisnīgo notiesāšanu un nāvessoda izpildi un pauž dziļas bažas par to, ka turpinās mazgadīgu likumpārkāpēju sodīšana ar nāvi, neievērojot starptautiskos tiesību aktus un neraugoties uz Irānas varas iestāžu apgalvojumiem, ka Irāna ir pārtraukusi šo necilvēcīgo praksi; aicina Irānas varas iestādes pildīt savu apņemšanos izbeigt nāvessoda izpildi mazgadīgiem likumpārkāpējiem;

| 5. | nosoda Irānas varas iestāžu praktizēto drošības naudas sistēmu, ko tās īsteno, mēģinot pilnībā apslāpēt kritiski noskaņotu iedzīvotāju vai miermīlīgu reformu kustību publiski paustus viedokļus, un prasa nekavējoties atbrīvot Maryam Malek; |
| --- | --- |

5.

nosoda Irānas varas iestāžu praktizēto drošības naudas sistēmu, ko tās īsteno, mēģinot pilnībā apslāpēt kritiski noskaņotu iedzīvotāju vai miermīlīgu reformu kustību publiski paustus viedokļus, un prasa nekavējoties atbrīvot Maryam Malek;

| 6. | atgādina, ka daudzi strādnieku tiesību aktīvisti, tostarp Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar un Ghaleb Hosseini, joprojām atrodas ieslodzījumā tikai tādēļ, ka viņi ar savu darbību atbalstījuši taisnīgas nodarbinātības praksi, un atkārtoti prasa nekavējoties atbrīvot šos cilvēkus; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka daudzi strādnieku tiesību aktīvisti, tostarp Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar un Ghaleb Hosseini, joprojām atrodas ieslodzījumā tikai tādēļ, ka viņi ar savu darbību atbalstījuši taisnīgas nodarbinātības praksi, un atkārtoti prasa nekavējoties atbrīvot šos cilvēkus;

| 7. | mudina Irānas varas iestādes pildīt visu Irānas ratificēto starptautisko cilvēktiesību instrumentu prasības, jo īpaši prasības, kas noteiktas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā — šajos abos dokumentos ir garantētas tiesības uz taisnīgu tiesu; šajā sakarā uzstāj, lai Irānas iestādes atceļ nomētāšanas ar akmeņiem praksi. Stingri nosoda neseno Vali Azad nomētāšanu ar akmeņiem un ir ļoti nobažījies par gaidāmā Mohammad Ali Navid Khamami un Ashraf Kalhori soda izpildi; |
| --- | --- |

7.

mudina Irānas varas iestādes pildīt visu Irānas ratificēto starptautisko cilvēktiesību instrumentu prasības, jo īpaši prasības, kas noteiktas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā — šajos abos dokumentos ir garantētas tiesības uz taisnīgu tiesu; šajā sakarā uzstāj, lai Irānas iestādes atceļ nomētāšanas ar akmeņiem praksi. Stingri nosoda neseno Vali Azad nomētāšanu ar akmeņiem un ir ļoti nobažījies par gaidāmā Mohammad Ali Navid Khamami un Ashraf Kalhori soda izpildi;

| 8. | aicina Padomes prezidentvalsti un dalībvalstu diplomātiskos pārstāvjus Irānā steidzami uzsākt saskaņotu rīcību saistībā ar visiem minētajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

8.

aicina Padomes prezidentvalsti un dalībvalstu diplomātiskos pārstāvjus Irānā steidzami uzsākt saskaņotu rīcību saistībā ar visiem minētajiem jautājumiem;

| 9. | atkārtoti prasa, lai Padome un Komisija turpina izmeklēt cilvēktiesību stāvokli Irānā un 2009. gada pirmajā pusē iesniedz Parlamentam vispusīgu ziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti prasa, lai Padome un Komisija turpina izmeklēt cilvēktiesību stāvokli Irānā un 2009. gada pirmajā pusē iesniedz Parlamentam vispusīgu ziņojumu par šo jautājumu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei, Irānas Tiesu iestāžu priekšsēdētājam un Irānas Islama Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Cilvēktiesību padomei, Irānas Tiesu iestāžu priekšsēdētājam un Irānas Islama Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/111

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaMadagaskara

P6_TA(2009)0392

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par stāvokli Madagaskarā

2010/C 212 E/17

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā prezidentūras ES vārdā pieņemtās 2009. gada 17. un 20. marta deklarācijas,

ņemot vērā dažu iepriekšējo mēnešu laikā notikušos militāros apvērsumus Mauritānijā un Gvinejas Republikā un tiem sekojošās sankcijas, ko noteikusi starptautiskā sabiedrība,

ņemot vērā Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumos konsultatīvo ievadsanāksmi, kas notika Adisabebā 2009. gada 30. aprīlī,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā pēc divus mēnešus ilgušām sīvām kaujām 2009. gada 17. martā Madagaskaras galvaspilsētas (Antananarivo) bijušais mērs Andry Rajoelina ar armijas palīdzību īstenoja valsts apvērsumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc divus mēnešus ilgušām sīvām kaujām 2009. gada 17. martā Madagaskaras galvaspilsētas (Antananarivo) bijušais mērs Andry Rajoelina ar armijas palīdzību īstenoja valsts apvērsumu;

| B. | tā kā patvaldības izveidotā Pārejas perioda augstā iestāde, ko vada Andry Rajoelina, atlaida Nacionālo asambleju un Senātu, un nemiernieki panāca, ka demokrātiski ievēlētais prezidents Marc Ravalomanana bija spiests pamest Madagaskaru; |
| --- | --- |

B.

tā kā patvaldības izveidotā Pārejas perioda augstā iestāde, ko vada Andry Rajoelina, atlaida Nacionālo asambleju un Senātu, un nemiernieki panāca, ka demokrātiski ievēlētais prezidents Marc Ravalomanana bija spiests pamest Madagaskaru;

| C. | tā kā Madagaskaras galvaspilsētas Antananarivu mēru A. Rajoelina, kuru ievēlēja 2007. gada decembrī, iepriekšējā valdība 2009. gada februārī piespieda atkāpties no amata; |
| --- | --- |

C.

tā kā Madagaskaras galvaspilsētas Antananarivu mēru A. Rajoelina, kuru ievēlēja 2007. gada decembrī, iepriekšējā valdība 2009. gada februārī piespieda atkāpties no amata;

| D. | tā kā iedzīvotājos neapmierinātību izraisīja iepriekšējās valdības plāns valsts dienvidos iznomāt Korejas uzņēmumam zemi viena miljona akru platībā intensīvās lauksaimniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā iedzīvotājos neapmierinātību izraisīja iepriekšējās valdības plāns valsts dienvidos iznomāt Korejas uzņēmumam zemi viena miljona akru platībā intensīvās lauksaimniecības vajadzībām;

| E. | tā kā šāda pretkonstitucionāla valdības maiņa ir kārtējais nopietnais Āfrikas kontinenta demokratizācijas procesa šķērslis, kas pastiprina bažas par jaunu apvērsumu iespējamību Āfrikā, kā pausts Āfrikas Savienības asamblejas 12. kārtējā sesijā, kas notika Adisabebā 2009. gada 1.–4. februārī; |
| --- | --- |

E.

tā kā šāda pretkonstitucionāla valdības maiņa ir kārtējais nopietnais Āfrikas kontinenta demokratizācijas procesa šķērslis, kas pastiprina bažas par jaunu apvērsumu iespējamību Āfrikā, kā pausts Āfrikas Savienības asamblejas 12. kārtējā sesijā, kas notika Adisabebā 2009. gada 1.–4. februārī;

| F. | ņemot vērā, ka ir patvaļīgi arestēts premjerministrs Manadofi-Rakotonirina, kuru amatā iecēla ievēlētais prezidents, kā arī apcietināts ir vēl viens Manadofi-Rakotonirina vadītās valdības loceklis; |
| --- | --- |

F.

ņemot vērā, ka ir patvaļīgi arestēts premjerministrs Manadofi-Rakotonirina, kuru amatā iecēla ievēlētais prezidents, kā arī apcietināts ir vēl viens Manadofi-Rakotonirina vadītās valdības loceklis;

| G. | tā kā ANO Drošības padome un starptautiskās organizācijas, kuru locekle ir Madagaskara, neatzīst pašreizējo de facto režīmu un aicina atjaunot konstitucionālu valdību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO Drošības padome un starptautiskās organizācijas, kuru locekle ir Madagaskara, neatzīst pašreizējo de facto režīmu un aicina atjaunot konstitucionālu valdību;

| H. | tā kā ir apturēta Madagaskaras dalība reģionālajās organizācijās, tādās kā Āfrikas Savienība (ĀS) un Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), kuru dalībniece ir Madagaskara, kā arī Starptautiskajā franciski runājošo valstu organizācijā un Parlamentu savienībā; tā kā Eiropas Savienība, ASV, Norvēģija un Francija ir nosodījusi valsts apvērsuma izraisītos tiesiskuma un konstitucionālās kārtības pārkāpumus un apturējusi palīdzības sniegšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir apturēta Madagaskaras dalība reģionālajās organizācijās, tādās kā Āfrikas Savienība (ĀS) un Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC), kuru dalībniece ir Madagaskara, kā arī Starptautiskajā franciski runājošo valstu organizācijā un Parlamentu savienībā; tā kā Eiropas Savienība, ASV, Norvēģija un Francija ir nosodījusi valsts apvērsuma izraisītos tiesiskuma un konstitucionālās kārtības pārkāpumus un apturējusi palīdzības sniegšanu;

| I. | tā kā Āfrikas un ES dialoga ietvaros Luksemburgā 2009. gada 28. aprīlī notikušās Āfrikas un ES trijotnes 12. ministru sanāksmes dalībnieki aicināja nekavējoties rīkot valsts vēlēšanas un atjaunot konstitucionālo kārtību; |
| --- | --- |

I.

tā kā Āfrikas un ES dialoga ietvaros Luksemburgā 2009. gada 28. aprīlī notikušās Āfrikas un ES trijotnes 12. ministru sanāksmes dalībnieki aicināja nekavējoties rīkot valsts vēlēšanas un atjaunot konstitucionālo kārtību;

| J. | tā kā, sākot no dienas, kurā Andry Rajoelina tika pasludināts par valsts de facto vadītāju, desmitiem tūkstoši cilvēku galvaspilsētā ir piedalījušies miermīlīgās demonstrācijās, taču tās tikušas vardarbīgi apspiestas ar Madagaskaras armijas palīdzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā, sākot no dienas, kurā Andry Rajoelina tika pasludināts par valsts de facto vadītāju, desmitiem tūkstoši cilvēku galvaspilsētā ir piedalījušies miermīlīgās demonstrācijās, taču tās tikušas vardarbīgi apspiestas ar Madagaskaras armijas palīdzību;

| K. | tā kā, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību, ir jāizvirza šādi mērķi un principi: jānosaka precīzs grafiks, ar kuru saskaņā rīkot brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas; jāpanāk valsts visu politisko un sociālo organizāciju līdzdalība, iesaistot arī prezidentu Marc Ravalomanana un citas ievērojamas personas; jāveicina vienošanās starp Madagaskaras partijām; jāievēro Madagaskaras konstitūcija; jāpanāk atbilstība attiecīgajiem ĀS instrumentiem un Madagaskaras starptautiskajām saistībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai atjaunotu konstitucionālo kārtību, ir jāizvirza šādi mērķi un principi: jānosaka precīzs grafiks, ar kuru saskaņā rīkot brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas; jāpanāk valsts visu politisko un sociālo organizāciju līdzdalība, iesaistot arī prezidentu Marc Ravalomanana un citas ievērojamas personas; jāveicina vienošanās starp Madagaskaras partijām; jāievēro Madagaskaras konstitūcija; jāpanāk atbilstība attiecīgajiem ĀS instrumentiem un Madagaskaras starptautiskajām saistībām;

| L. | tā kā iepriekš minētajā Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumos konsultatīvajā ievadsanāksmē piedalījās gan ANO, Āfrikas Savienības un ES, gan daudzu reģionālo organizāciju un valstu pārstāvji ar mērķi saskaņot starptautiskās sabiedrības centienus, lai pēc iespējas drīz atjaunotu konstitucionālo kārtību Madagaskarā; |
| --- | --- |

L.

tā kā iepriekš minētajā Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumos konsultatīvajā ievadsanāksmē piedalījās gan ANO, Āfrikas Savienības un ES, gan daudzu reģionālo organizāciju un valstu pārstāvji ar mērķi saskaņot starptautiskās sabiedrības centienus, lai pēc iespējas drīz atjaunotu konstitucionālo kārtību Madagaskarā;

| M. | tā kā ANO aicināja atvēlēt 35,7 miljonus ASV dolāru valsts humānajai palīdzībai, paredzot, ka politiskās nestabilitātes dēļ šā gada otrajā pusē trūks pārtika; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO aicināja atvēlēt 35,7 miljonus ASV dolāru valsts humānajai palīdzībai, paredzot, ka politiskās nestabilitātes dēļ šā gada otrajā pusē trūks pārtika;

| N. | tā kā lielākā daļa iedzīvotāju iztiek ar mazāk kā 1 USD dienā un ierobežotie ienākumi vairumā gadījumu ir mazinājuši mājsaimniecību piekļuvi pārtikai, ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumiem, veselības aprūpei un izglītībai; |
| --- | --- |

N.

tā kā lielākā daļa iedzīvotāju iztiek ar mazāk kā 1 USD dienā un ierobežotie ienākumi vairumā gadījumu ir mazinājuši mājsaimniecību piekļuvi pārtikai, ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumiem, veselības aprūpei un izglītībai;

| O. | tā kā valstī trīs gadus pēc kārtas ir vērojams sausums un neraža, straujš pārtikas cenu kāpums un pastāvīga pārtikas nepietiekamība, kā arī cikloni, |
| --- | --- |

O.

tā kā valstī trīs gadus pēc kārtas ir vērojams sausums un neraža, straujš pārtikas cenu kāpums un pastāvīga pārtikas nepietiekamība, kā arī cikloni,

| 1. | stingri nosoda valsts apvērsumu un visus mēģinājumus sagrābt varu ar nedemokrātiskiem paņēmieniem; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda valsts apvērsumu un visus mēģinājumus sagrābt varu ar nedemokrātiskiem paņēmieniem;

| 2. | aicina nekavējoties atjaunot tiesisko un institucionālo kārtību valstī un mudina Madagaskaras partijas krīzes novēršanā pilnībā ievērot Madagaskaras konstitūciju; |
| --- | --- |

2.

aicina nekavējoties atjaunot tiesisko un institucionālo kārtību valstī un mudina Madagaskaras partijas krīzes novēršanā pilnībā ievērot Madagaskaras konstitūciju;

| 3. | nosoda Nacionālās asamblejas un Senāta atlaišanu un aicina pēc iespējas drīz atjaunot šo struktūru darbību, un prasa līdz jaunu parlamenta vēlēšanu sarīkošanai ievērot pašreizējo deputātu pilnvaras un neaizskaramību; |
| --- | --- |

3.

nosoda Nacionālās asamblejas un Senāta atlaišanu un aicina pēc iespējas drīz atjaunot šo struktūru darbību, un prasa līdz jaunu parlamenta vēlēšanu sarīkošanai ievērot pašreizējo deputātu pilnvaras un neaizskaramību;

| 4. | aicina starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus, lai izbeigtu politisko vardarbību Madagaskarā; |
| --- | --- |

4.

aicina starptautisko sabiedrību pastiprināt centienus, lai izbeigtu politisko vardarbību Madagaskarā;

| 5. | uzskata, ka stabilitāti, labklājību un demokrātiskās brīvības var nodrošināt tikai ar vienošanās un integrēta dialoga starpniecību, kura laikā pievērstos valsts daudzo problēmu — ekonomisko, sociālo, politisko un vides — pamatcēloņiem un kurā piedalītos visas puses, panākot Madagaskaras iedzīvotāju tiešu līdzdalību; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka stabilitāti, labklājību un demokrātiskās brīvības var nodrošināt tikai ar vienošanās un integrēta dialoga starpniecību, kura laikā pievērstos valsts daudzo problēmu — ekonomisko, sociālo, politisko un vides — pamatcēloņiem un kurā piedalītos visas puses, panākot Madagaskaras iedzīvotāju tiešu līdzdalību;

| 6. | aicina visas politikā iesaistītās puses par galveno uzdevumu izvirzīt labu pārvaldību un nabadzības izskaušanu, lai iedzīvotāju vidū panāktu pēc iespējas vienmērīgāku labklājības sadalījumu un uzlabotu dzīves līmeni, pienācīgi īstenojot ilgtspējīgas attīstības politiku veselības pamataprūpes, izglītības, darbavietu radīšanas u. c. jomās; |
| --- | --- |

6.

aicina visas politikā iesaistītās puses par galveno uzdevumu izvirzīt labu pārvaldību un nabadzības izskaušanu, lai iedzīvotāju vidū panāktu pēc iespējas vienmērīgāku labklājības sadalījumu un uzlabotu dzīves līmeni, pienācīgi īstenojot ilgtspējīgas attīstības politiku veselības pamataprūpes, izglītības, darbavietu radīšanas u. c. jomās;

| 7. | atbalsta reģionālo organizāciju iniciatīvas un ĀS lēmumu Antananarivu izveidot Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumā operatīvo darba grupu, ko vadītu ĀS Komisijas priekšsēdētāja īpašais sūtnis Ablassé Ouedraogo; |
| --- | --- |

7.

atbalsta reģionālo organizāciju iniciatīvas un ĀS lēmumu Antananarivu izveidot Starptautiskās kontaktgrupas Madagaskaras jautājumā operatīvo darba grupu, ko vadītu ĀS Komisijas priekšsēdētāja īpašais sūtnis Ablassé Ouedraogo;

| 8. | aicina ĀS īpašo sūtni Madagaskaras jautājumos sadarbībā ar starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem Antananarivu un ņemot vērā diskusijas, kas jau sāktas ar ĀS un ANO gādību, sazināties ar visām Madagaskaras partijām, lai ar tām vienotos par veidiem un līdzekļiem, kā pēc iespējas drīz atjaunot konstitucionālo kārtību; |
| --- | --- |

8.

aicina ĀS īpašo sūtni Madagaskaras jautājumos sadarbībā ar starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem Antananarivu un ņemot vērā diskusijas, kas jau sāktas ar ĀS un ANO gādību, sazināties ar visām Madagaskaras partijām, lai ar tām vienotos par veidiem un līdzekļiem, kā pēc iespējas drīz atjaunot konstitucionālo kārtību;

| 9. | vērš uzmanību uz to, ka valstī pasliktinās humanitārais stāvoklis, ko saasina pašreizējie politiskie notikumi, un mudina starptautisko sabiedrību — un jo īpaši ES — palielināt humānās palīdzības apjomu, lai mazinātu Madagaskaras iedzīvotāju ciešanas; |
| --- | --- |

9.

vērš uzmanību uz to, ka valstī pasliktinās humanitārais stāvoklis, ko saasina pašreizējie politiskie notikumi, un mudina starptautisko sabiedrību — un jo īpaši ES — palielināt humānās palīdzības apjomu, lai mazinātu Madagaskaras iedzīvotāju ciešanas;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Madagaskaras Republikas leģitīmajām varas iestādēm, Pārejas perioda augstajai iestādei, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienībai, SADC, Eiropas Komisijas Humānās palīdzības birojam, ANO Galvenajam krīžu noregulēšanas fondam un ANO Humanitāro lietu koordinācijas birojam. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Madagaskaras Republikas leģitīmajām varas iestādēm, Pārejas perioda augstajai iestādei, ANO ģenerālsekretāram, Āfrikas Savienībai, SADC, Eiropas Komisijas Humānās palīdzības birojam, ANO Galvenajam krīžu noregulēšanas fondam un ANO Humanitāro lietu koordinācijas birojam.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/113

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaManuel Rosales lieta Venecuēlā

P6_TA(2009)0393

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūcija par Manuel Rosales lietu Venecuēlā

2010/C 212 E/18

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Venecuēlā, jo īpaši 2007. gada 24. maija rezolūciju par Radio Caracas TV Venecuēlā (1) un 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par politisko aizliegumu kandidēt Venecuēlā (2),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā saspringto politisko situāciju Venecuēlā, kuru pēdējā laikā raksturo bažas izraisošas autoritārisma tendences, kas izpaužas kā aizskaršana, draudi, iebiedēšana un opozīcijas politiska, kā arī kriminālvajāšana, vēršoties pret demokrātiski ievēlētiem vietējās varas pārstāvjiem, studentu kustību un žurnālistiem, kā arī pārmaiņas demokrātijas darbībā, valsts varas dažādu struktūru neatkarības zaudēšana, likumu un Venecuēlas Republikas Konstitūcijas nepietiekama ievērošana; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā saspringto politisko situāciju Venecuēlā, kuru pēdējā laikā raksturo bažas izraisošas autoritārisma tendences, kas izpaužas kā aizskaršana, draudi, iebiedēšana un opozīcijas politiska, kā arī kriminālvajāšana, vēršoties pret demokrātiski ievēlētiem vietējās varas pārstāvjiem, studentu kustību un žurnālistiem, kā arī pārmaiņas demokrātijas darbībā, valsts varas dažādu struktūru neatkarības zaudēšana, likumu un Venecuēlas Republikas Konstitūcijas nepietiekama ievērošana;

| B. | ņemot vērā prezidenta amata bijušā kandidāta, bijušā Zulias provinces gubernatora un patlaban demokrātiski ievēlētā Marasaibo pilsētas mēra Mauel Rosales lietu, kurš ir opozīcijas vadītājs, kuram prezidents Hugo Chávez ir atkārtoti un publiski izteicis ieslodzījuma draudus, un pret kuru viņš ierosinājis sākt tiesvedību par 2004. gada sūdzību saistībā ar iespējamām nepilnībām viņa ienākumu deklarācijā, laikā, kad viņš bija Zulias provinces gubernators, šī lieta visnotaļ izskatās pēc politiskas vajāšanas, kurā netiek ievērotas prasības pēc taisnīgas tiesas un pienācīgām tiesiskām garantijām, kā arī ir spriedums ir skaidrs jau iepriekš un tas ir nepārprotami politiski motivēts; |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā prezidenta amata bijušā kandidāta, bijušā Zulias provinces gubernatora un patlaban demokrātiski ievēlētā Marasaibo pilsētas mēra Mauel Rosales lietu, kurš ir opozīcijas vadītājs, kuram prezidents Hugo Chávez ir atkārtoti un publiski izteicis ieslodzījuma draudus, un pret kuru viņš ierosinājis sākt tiesvedību par 2004. gada sūdzību saistībā ar iespējamām nepilnībām viņa ienākumu deklarācijā, laikā, kad viņš bija Zulias provinces gubernators, šī lieta visnotaļ izskatās pēc politiskas vajāšanas, kurā netiek ievērotas prasības pēc taisnīgas tiesas un pienācīgām tiesiskām garantijām, kā arī ir spriedums ir skaidrs jau iepriekš un tas ir nepārprotami politiski motivēts;

| C. | tā kā Manuel Rosales šo politisko vajāšanu dēļ ir pieprasījis politisko patvērumu Peru Republikā, un šīs valsts varas iestādes ir piešķīrušas patvērumu, ņemot vērā lietas humānos un politiskos aspektus, kā rezultātā Venecuēla ir nekavējoties atsaukusi savu vēstnieku no Peru; |
| --- | --- |

C.

tā kā Manuel Rosales šo politisko vajāšanu dēļ ir pieprasījis politisko patvērumu Peru Republikā, un šīs valsts varas iestādes ir piešķīrušas patvērumu, ņemot vērā lietas humānos un politiskos aspektus, kā rezultātā Venecuēla ir nekavējoties atsaukusi savu vēstnieku no Peru;

| D. | tā kā šīs apsūdzības ir nepārprotami politiski motivētas un izpildvara lielā mērā kontrolē tiesu iestādes, un tā kā valdība veic jaunus pasākumus, kuru rezultātā tiesu iestāžu neatkarība vēl vairāk samazināsies, tāpēc ir grūti cerēt uz taisnīgu tiesu Venecuēlā; |
| --- | --- |

D.

tā kā šīs apsūdzības ir nepārprotami politiski motivētas un izpildvara lielā mērā kontrolē tiesu iestādes, un tā kā valdība veic jaunus pasākumus, kuru rezultātā tiesu iestāžu neatkarība vēl vairāk samazināsies, tāpēc ir grūti cerēt uz taisnīgu tiesu Venecuēlā;

| E. | tā kā atvaļināto ģenerāli Raúl Isaías Baduel, kurš vēl nesen bija prezidenta Hugo Chavez valdības aizsardzības ministrs, un kurš tagad pārgājis opozīcijas pusē, 2009. gada 2. aprīlī apcietināja militāro spēku izlūkošanas dienesta aģenti, un viņš apsūdzēts par militāro spēku līdzekļu iespējamu piesavināšanos laikā, kad bija aizsardzības ministrs; |
| --- | --- |

E.

tā kā atvaļināto ģenerāli Raúl Isaías Baduel, kurš vēl nesen bija prezidenta Hugo Chavez valdības aizsardzības ministrs, un kurš tagad pārgājis opozīcijas pusē, 2009. gada 2. aprīlī apcietināja militāro spēku izlūkošanas dienesta aģenti, un viņš apsūdzēts par militāro spēku līdzekļu iespējamu piesavināšanos laikā, kad bija aizsardzības ministrs;

| F. | tā kā opozīcijas vadītājs un Karakasas mērs Antonio Ledezma, kurš tika demokrātiski ievēlēts 2008. gada 23. novembrī, nevar sākt pildīt savus mēra pienākumus, jo pilsētas domes telpās Valdības pilī ir nelegāli izvietojušies valdības spēki, un iekšlietu ministrija neko nedara, lai pārvietotu viņus citur; tā kā prezidents Hugo Chavez ir izdevis likumu, kas tieši skar mēra pilnvaras, saskaņā ar kuru valsts prezidents ieceļ par pilsētas mēru augstāku amatpersonu — Karakasas valdības vadītāju, tādējādi atņemot Karakasas mēram praktiski visas pilnvaras, tostarp sabiedrisko ēku pārvaldību, attīstības plānu sagatavošanu un īstenošanu, kā arī galvaspilsētas apgabala decentralizētā administratora iestāžu uzraudzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā opozīcijas vadītājs un Karakasas mērs Antonio Ledezma, kurš tika demokrātiski ievēlēts 2008. gada 23. novembrī, nevar sākt pildīt savus mēra pienākumus, jo pilsētas domes telpās Valdības pilī ir nelegāli izvietojušies valdības spēki, un iekšlietu ministrija neko nedara, lai pārvietotu viņus citur; tā kā prezidents Hugo Chavez ir izdevis likumu, kas tieši skar mēra pilnvaras, saskaņā ar kuru valsts prezidents ieceļ par pilsētas mēru augstāku amatpersonu — Karakasas valdības vadītāju, tādējādi atņemot Karakasas mēram praktiski visas pilnvaras, tostarp sabiedrisko ēku pārvaldību, attīstības plānu sagatavošanu un īstenošanu, kā arī galvaspilsētas apgabala decentralizētā administratora iestāžu uzraudzību;

| G. | tā kā Karakasas mēram ne tikai ir praktiski atņemtas visas pilnvaras, bet pret viņu vērsta arī agresīva aizskaršanas, draudēšanas, apvainošanas un iebiedēšanas kampaņa, kuru tieši vada valsts prezidents; |
| --- | --- |

G.

tā kā Karakasas mēram ne tikai ir praktiski atņemtas visas pilnvaras, bet pret viņu vērsta arī agresīva aizskaršanas, draudēšanas, apvainošanas un iebiedēšanas kampaņa, kuru tieši vada valsts prezidents;

| H. | tā kā 2009. gada martā pēc prezidenta pavēles militārie spēki ieņēma daudzas ostas un lidostas, lielākoties reģionos, kuros pie varas ir opozīcija, lai nodrošinātu to, ka šo objektu pārvaldītāji ievēro likumus un ir atbildīgi Venecuēlas valdības priekšā, tā kā šo pasākumu mērķis ir politisko oponentu finansiāla un ekonomiska ierobežošana; tā kā saskaņā ar Venecuēlas Republikas Konstitūcijas 164. panta 10. punktu ostu, lidostu, ceļu un lielceļu pārvaldība ir vienīgi pašvaldību ziņā, sadarbojoties ar centrālo valdību, bet tā nekādā gadījumā nav vienīgi centrālās valdības kompetence; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2009. gada martā pēc prezidenta pavēles militārie spēki ieņēma daudzas ostas un lidostas, lielākoties reģionos, kuros pie varas ir opozīcija, lai nodrošinātu to, ka šo objektu pārvaldītāji ievēro likumus un ir atbildīgi Venecuēlas valdības priekšā, tā kā šo pasākumu mērķis ir politisko oponentu finansiāla un ekonomiska ierobežošana; tā kā saskaņā ar Venecuēlas Republikas Konstitūcijas 164. panta 10. punktu ostu, lidostu, ceļu un lielceļu pārvaldība ir vienīgi pašvaldību ziņā, sadarbojoties ar centrālo valdību, bet tā nekādā gadījumā nav vienīgi centrālās valdības kompetence;

| I. | tā kā tiesnese Marjorie Calderon, valdošās partijas augsti stāvošas amatpersonas sieva, izdeva vēl nepieredzētu spriedumu, ar kuru policijas komisārus Ivan Simonovis, Làzaro Forero un Henry Vivas, kopā ar astoņiem galvaspilsētas policijas ierēdņiem, bez mazākajiem pierādījumiem notiesāja uz 30 gadiem ieslodzījumā, kas ir maksimālais ieslodzījuma laiks saskaņā ar Venecuēlas kriminālkodeksu, pēc tam, kad viņi vairāk nekā piecus gadus tika turēti izmeklēšanas izolatorā policijas iecirkņos, neredzot dienas gaismu, ilgākajā tiesas prāvā kādu Venecuēla piedzīvojusi, kurā bija neskaitāmi pārkāpumi un netika ievērotas apsūdzēto juridiskās pamattiesības; tā kā, turklāt, par lielāko daļa no 2002. gada 11. aprīlī pastrādātajiem 19 noziegumiem, no kuriem par trijiem apsūdzētie tagad ir notiesāti bez kādiem pierādījumiem, neviens vēl nav saņēmis sodu, neraugoties uz to, ka ir neskaitāmas liecinieku liecības, televīzijas sižeti, kā arī dokumentālas liecības, kas parāda, ka atbildīgi bija bolivāriešu bruņotie atbalstītāji, kurus iespējams skaidri atpazīt; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesnese Marjorie Calderon, valdošās partijas augsti stāvošas amatpersonas sieva, izdeva vēl nepieredzētu spriedumu, ar kuru policijas komisārus Ivan Simonovis, Làzaro Forero un Henry Vivas, kopā ar astoņiem galvaspilsētas policijas ierēdņiem, bez mazākajiem pierādījumiem notiesāja uz 30 gadiem ieslodzījumā, kas ir maksimālais ieslodzījuma laiks saskaņā ar Venecuēlas kriminālkodeksu, pēc tam, kad viņi vairāk nekā piecus gadus tika turēti izmeklēšanas izolatorā policijas iecirkņos, neredzot dienas gaismu, ilgākajā tiesas prāvā kādu Venecuēla piedzīvojusi, kurā bija neskaitāmi pārkāpumi un netika ievērotas apsūdzēto juridiskās pamattiesības; tā kā, turklāt, par lielāko daļa no 2002. gada 11. aprīlī pastrādātajiem 19 noziegumiem, no kuriem par trijiem apsūdzētie tagad ir notiesāti bez kādiem pierādījumiem, neviens vēl nav saņēmis sodu, neraugoties uz to, ka ir neskaitāmas liecinieku liecības, televīzijas sižeti, kā arī dokumentālas liecības, kas parāda, ka atbildīgi bija bolivāriešu bruņotie atbalstītāji, kurus iespējams skaidri atpazīt;

| J. | tā kā Venecuēlas prezidents dažādos pasākumos pasaulē ir aizskaroši izteicies pret daudzām pilnvarotām ārvalstu personām, bet saņemot kritiku savā valstī, viņš nekavējoties izraida tos ārvalstu pārstāvjus, kas uzdrošinās izteikt kritiku, tostarp tika vardarbīgi izraidīts Eiropas Parlamenta deputāts; |
| --- | --- |

J.

tā kā Venecuēlas prezidents dažādos pasākumos pasaulē ir aizskaroši izteicies pret daudzām pilnvarotām ārvalstu personām, bet saņemot kritiku savā valstī, viņš nekavējoties izraida tos ārvalstu pārstāvjus, kas uzdrošinās izteikt kritiku, tostarp tika vardarbīgi izraidīts Eiropas Parlamenta deputāts;

| K. | tā kā prezidents Hugo Chávez pagājušajā februārī otrajā referendumā panāca to, ka prezidentu, tāpat kā visas citas vēlētas valsts amatpersonas, var pārvēlēt uz neierobežotu termiņu skaitu, pēc tam, kad 2007. gada decembrī zaudēja referendumā par Konstitucionālo reformu attiecībā uz šiem pašiem jautājumiem, tādējādi pārkāpjot Venecuēlas Konstitūciju, kas paredz, ka par vienu un to pašu reformu jautājumu nevar rīkot atkārtotu referendumu vienas un tās pašas nacionālās asamblejas pilnvaru laikā; |
| --- | --- |

K.

tā kā prezidents Hugo Chávez pagājušajā februārī otrajā referendumā panāca to, ka prezidentu, tāpat kā visas citas vēlētas valsts amatpersonas, var pārvēlēt uz neierobežotu termiņu skaitu, pēc tam, kad 2007. gada decembrī zaudēja referendumā par Konstitucionālo reformu attiecībā uz šiem pašiem jautājumiem, tādējādi pārkāpjot Venecuēlas Konstitūciju, kas paredz, ka par vienu un to pašu reformu jautājumu nevar rīkot atkārtotu referendumu vienas un tās pašas nacionālās asamblejas pilnvaru laikā;

| L. | tā kā Venecuēlas varas iestādes uzskata Eiropas Parlamenta oficiālas delegācijas klātbūtni par nevēlamu, šī delegācija plānoja ierasties valstī šī gada marta pirmajā nedēļā, pēc vairākkārtējas nepamatotas vizītes atcelšanas no Venecuēlas varas iestāžu puses; |
| --- | --- |

L.

tā kā Venecuēlas varas iestādes uzskata Eiropas Parlamenta oficiālas delegācijas klātbūtni par nevēlamu, šī delegācija plānoja ierasties valstī šī gada marta pirmajā nedēļā, pēc vairākkārtējas nepamatotas vizītes atcelšanas no Venecuēlas varas iestāžu puses;

| 1. | pauž nopietnas bažas par situācijas pasliktināšanos attiecībā uz demokrātiju un tās kvalitāti Venecuēlā, kur draud demokrātijas sabrukums, jo prezidents aizvien vairāk koncentrē varu savās rokās un pārvalda valsti autoritāri; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par situācijas pasliktināšanos attiecībā uz demokrātiju un tās kvalitāti Venecuēlā, kur draud demokrātijas sabrukums, jo prezidents aizvien vairāk koncentrē varu savās rokās un pārvalda valsti autoritāri;

| 2. | pauž savu solidaritāti ar visiem, kas cieš no politiskām vajāšanām Venecuēlā, kurus šobrīd simbolizē Manuel Rosales; atzinīgi vērtē Peru valdības lēmumu piešķirt politisko patvērumu Manuel Rosales; asi nosoda draudus un vardarbību, varas ļaunprātīgu izmantošanu, neslavas celšanu un tiesu sistēmas izmantošanu politiskiem mērķiem, lai iebiedētu un izskaustu opozīciju; |
| --- | --- |

2.

pauž savu solidaritāti ar visiem, kas cieš no politiskām vajāšanām Venecuēlā, kurus šobrīd simbolizē Manuel Rosales; atzinīgi vērtē Peru valdības lēmumu piešķirt politisko patvērumu Manuel Rosales; asi nosoda draudus un vardarbību, varas ļaunprātīgu izmantošanu, neslavas celšanu un tiesu sistēmas izmantošanu politiskiem mērķiem, lai iebiedētu un izskaustu opozīciju;

| 3. | norāda, ka saskaņā ar Amerikas valstu organizācijas hartu, lai demokrātiskā sistēmā īstenotu varu, līdztekus neapšaubāmai tiesiskai ievēlēšanai vara arī tiesiski jāīsteno, pamatojoties uz spēkā esošo likumu, konstitūcijas, tiesību aktu un tiesiskuma ievērošanu, kas ir garantija pilnīgai demokrātiskai sistēmas darbībai, un šajā darbībā nepieciešams respektēt miermīlīgus un demokrātiskus oponentus, jo īpaši, ja viņi ir tikuši ievēlēti un viņiem nodrošinātas sabiedrības pilnvaras; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka saskaņā ar Amerikas valstu organizācijas hartu, lai demokrātiskā sistēmā īstenotu varu, līdztekus neapšaubāmai tiesiskai ievēlēšanai vara arī tiesiski jāīsteno, pamatojoties uz spēkā esošo likumu, konstitūcijas, tiesību aktu un tiesiskuma ievērošanu, kas ir garantija pilnīgai demokrātiskai sistēmas darbībai, un šajā darbībā nepieciešams respektēt miermīlīgus un demokrātiskus oponentus, jo īpaši, ja viņi ir tikuši ievēlēti un viņiem nodrošinātas sabiedrības pilnvaras;

| 4. | aicina valsts varas iestādes, jo īpaši valsts prezidentu veikt savu politisko darbību ar dialoga palīdzību, ievērot tiesiskumu un konstitūciju, kā arī toleranci pret politiskajiem oponentiem, lai nodrošinātu, ka Venecuēlas sabiedrības izvēlētās dažādās politiskās tendences, ir arī pienācīgi pārstāvētas politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

4.

aicina valsts varas iestādes, jo īpaši valsts prezidentu veikt savu politisko darbību ar dialoga palīdzību, ievērot tiesiskumu un konstitūciju, kā arī toleranci pret politiskajiem oponentiem, lai nodrošinātu, ka Venecuēlas sabiedrības izvēlētās dažādās politiskās tendences, ir arī pienācīgi pārstāvētas politiskajā dzīvē;

| 5. | mudina Venecuēlas valdību panākt arī atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Venecuēla ir ratificējusi, tostarp Amerikas Cilvēktiesību konvencijai, īpaši ņemot vērā noteikumus par politiskajām tiesībām, kas noteikti 23. panta 1. punktā, kā arī Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2. un 25. pantā; |
| --- | --- |

5.

mudina Venecuēlas valdību panākt arī atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Venecuēla ir ratificējusi, tostarp Amerikas Cilvēktiesību konvencijai, īpaši ņemot vērā noteikumus par politiskajām tiesībām, kas noteikti 23. panta 1. punktā, kā arī Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 2. un 25. pantā;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Mercosur parlamentam un Venecuēlas Republikas valdībai un nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Mercosur parlamentam un Venecuēlas Republikas valdībai un nacionālajai asamblejai.

---

(1)  OV C 102 E, 24.4.2008., 484. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0525.

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/116

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaES krimināltiesiskuma telpas izveide

P6_TA(2009)0386

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija ieteikums Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (B6-0335/2008), ko Padomei iesniedza Panayiotis Demetriou PPE-DE grupas vārdā,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu, 29. pantu, 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktus, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 47., 48., 49. un 50. pantu, un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 5., 6., 7. un 13. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 19. februāra Zaļo grāmatu par aizdomās turamo un apsūdzēto personu procesuālo aizsardzību kriminālprocesos visā Eiropas Savienībā (COM(2003)0075) un 2006. gada 26. aprīļa Zaļo grāmatu par nevainīguma prezumpciju (COM(2006)0174), kā arī Komisijas priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par konkrētām procedurālajām tiesībām noziedzīgo lietu izskatīšanu laikā Eiropas Savienībā (COM(2004)0328) un Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa nostāju par to (1),

ņemot vērā 2004. gada 9. marta ieteikumu Padomei par ieslodzīto tiesībām Eiropas Savienībā (2),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/909/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā (3), kā arī Parlamenta 2008. gada 2. septembra nostāju par to (4),

ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas Tiesiskuma efektivitātes komisijas (CEPEJ) 2008. gada ziņojumu “Eiropas tiesu sistēmas — tiesiskuma efektivitāte”,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 4. februāra paziņojumu par foruma izveidošanu ES politikas un prakses apspriešanai tiesiskuma jomā (COM(2008)0038),

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2008. gada 27. un 28. novembra secinājumus par Eiropas Savienības dalībvalstu tieslietu ministriju sadarbības tīkla izveidi likumdošanas jomā,

ņemot vērā Francijas Republikas ierosmi pieņemt Padomes lēmumu par Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla izveidi (5), Parlamenta 2002. gada 24. septembra nostāju par to (6), Komisijas 2006. gada 29. jūnija paziņojumu par tiesisko apmācību Eiropas Savienībā (COM(2006)0356) un Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju par tiesnešu, prokuroru un tiesu iestāžu darbinieku apmācību Eiropas Savienībā (7),

ņemot vērā 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par valstu tiesnešu nozīmi Eiropas tiesu sistēmā, lai radītu patiesu ES tiesisko kultūru (8),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 23. oktobra paziņojumu par Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla lomu cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu Eiropas Savienībā (COM(2007)0644), Padomes konsolidēto Lēmumu 2002/187/TI par Eurojust izveidošanu ar mērķi pastiprināt cīņu pret smagiem noziegumiem (5347/2009), Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumu 2008/976/TI Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu (9), kā arī Parlamenta 2008. gada 2. septembra nostājas par to (10),

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Pamatlēmumu 2008/978/TI par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās (11), un Parlamenta 2008. gada 21. oktobra nostāju par to (12),

ņemot vērā Briseles Brīvās universitātes nesen publicēto pētījumu “Analīze par turpmāko savstarpējās atzīšanas principu krimināllietās Eiropas Savienībā” (13),

ņemot vērā priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par savstarpējās atzīšanas principa piemērošanu Eiropas Savienības dalībvalstīs lēmumiem par uzraudzības pasākumiem kā alternatīvai pagaidu apcietināšanai (17506/2008),

ņemot vērā novērtējuma ziņojumus par to, kā tiek piemērots Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (14),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 20. novembra paziņojumu “Organizētās noziedzības rezultātā iegūtie līdzekļi. Noziedzība nedrīkst “atmaksāties”” (COM(2008)0766),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 30. maija paziņojumu “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (COM(2008)0329), Padomes secinājumus par e-tiesiskuma stratēģiju, Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par e-tiesiskumu (15), kā arī Parlamenta 2008. gada 9. oktobra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) izveidi, piemērojot Pamatlēmuma 2008/XX/TI 11. pantu (16), un Padomes secinājumus par Tieslietu un iekšlietu padomes 2008. gada 27.–28. novembra sanāksmē pieņemto ziņojumu par Francijas prezidentūras laikā panākto progresu e-tiesiskuma jomā,

ņemot vērā iepriekšējos ieteikumus (17) Padomei,

ņemot vērā Lisabonas līgumu un it īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 4. nodaļas 82.–86. pantu (tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās),

ņemot vērā to, ka ir jānosaka vislabākais paņēmiens, kā attīstīt ES krimināltiesiskuma telpu,

ņemot vērā gaidāmās Stokholmas programmas projekta sastādīšanu,

ņemot vērā to, ka ir jāpaātrina dialogs par šiem jautājumiem ar valstu parlamentiem, pilsonisko sabiedrību un tiesu iestādēm,

ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0262/2009),

| A. | tā kā tiesvedība ietilpst dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesvedība ietilpst dalībvalstu kompetencē;

| B. | tā kā attiecībā uz Lisabonas līgumu jāuzsver, ka tad, kad tas stāsies spēkā, tiks paplašināta ES kompetence tādā jomā kā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un līdz ar pīlāru sistēmas likvidēšanu tiks ieviesta koplēmuma procedūra par tiesību aktu izstrādi šajā jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz Lisabonas līgumu jāuzsver, ka tad, kad tas stāsies spēkā, tiks paplašināta ES kompetence tādā jomā kā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un līdz ar pīlāru sistēmas likvidēšanu tiks ieviesta koplēmuma procedūra par tiesību aktu izstrādi šajā jomā;

| C. | tā kā Hāgas programmā, tāpat kā Tamperes Programmā, ir noteikts, ka galvenā prioritāte ir Eiropas tiesiskuma telpas izveide, un ir uzsvērts, ka tiesiskums būtu jāstiprina, veicinot uzticēšanos un savstarpēju paļāvību, īstenojot savstarpējās atzīšanas programmu, izstrādājot līdzvērtīgus procesuālo tiesību standartus saistībā ar kriminālprocesu un tuvinot tiesību aktus, lai neļautu noziedzniekiem savā labā izmantot atšķirības tiesu sistēmās un nodrošinātu pilsoņu aizsardzību neatkarīgi no tā, kurā ES dalībvalstī viņi atrodas, kā arī turpinot pilnveidot Eurojust; |
| --- | --- |

C.

tā kā Hāgas programmā, tāpat kā Tamperes Programmā, ir noteikts, ka galvenā prioritāte ir Eiropas tiesiskuma telpas izveide, un ir uzsvērts, ka tiesiskums būtu jāstiprina, veicinot uzticēšanos un savstarpēju paļāvību, īstenojot savstarpējās atzīšanas programmu, izstrādājot līdzvērtīgus procesuālo tiesību standartus saistībā ar kriminālprocesu un tuvinot tiesību aktus, lai neļautu noziedzniekiem savā labā izmantot atšķirības tiesu sistēmās un nodrošinātu pilsoņu aizsardzību neatkarīgi no tā, kurā ES dalībvalstī viņi atrodas, kā arī turpinot pilnveidot Eurojust;

| D. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2008. gada 2. jūlija ziņojumu par Hāgas programmas īstenošanu (COM(2008)0373) sasniegumi tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās veicināšanā bija diezgan vāji politikas bloķēšanas un kavēšanās dēļ, kas atspoguļojas arvien mazākā pieņemto instrumentu skaitā, turpretī citās jomās, tādās kā sadarbība civillietās, robežu pārvaldība, legāla un nelegāla migrācija, patvēruma politika, tika novērota vērā ņemama attīstība; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2008. gada 2. jūlija ziņojumu par Hāgas programmas īstenošanu (COM(2008)0373) sasniegumi tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās veicināšanā bija diezgan vāji politikas bloķēšanas un kavēšanās dēļ, kas atspoguļojas arvien mazākā pieņemto instrumentu skaitā, turpretī citās jomās, tādās kā sadarbība civillietās, robežu pārvaldība, legāla un nelegāla migrācija, patvēruma politika, tika novērota vērā ņemama attīstība;

| E. | tā kā kriminālprocesi būtiski un lielā mērā ietekmē gan nozieguma upuru, gan aizdomās turamo un apsūdzēto personu pamatbrīvības; |
| --- | --- |

E.

tā kā kriminālprocesi būtiski un lielā mērā ietekmē gan nozieguma upuru, gan aizdomās turamo un apsūdzēto personu pamatbrīvības;

| F. | tā kā tādu tiesību kā tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz aizstāvību, noziegumā cietušā tiesības, ne bis in idem principa ievērošana un minimālās procesuālās garantijas pirmstiesas apcietinājuma laikā ir ļoti svarīgas kriminālprocesos; |
| --- | --- |

F.

tā kā tādu tiesību kā tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpcija, tiesības uz aizstāvību, noziegumā cietušā tiesības, ne bis in idem principa ievērošana un minimālās procesuālās garantijas pirmstiesas apcietinājuma laikā ir ļoti svarīgas kriminālprocesos;

| G. | tā kā tiesu iestāžu ikdienas sadarbība krimināllietās joprojām balstās uz savstarpējās palīdzības instrumentiem, tādiem kā 2000. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās un Eiropas Padomes 1959. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiesu iestāžu ikdienas sadarbība krimināllietās joprojām balstās uz savstarpējās palīdzības instrumentiem, tādiem kā 2000. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās un Eiropas Padomes 1959. gada Konvencija par savstarpēju palīdzību krimināllietās;

| H. | tā kā atbilstīgi Eiropas tiesību aktu mērķiem un principiem savstarpējās atzīšanas princips paredz, ka jebkuras dalībvalsts kompetentās tiesu iestādes pieņemts lēmums ir pilnībā un tieši piemērojams visā Eiropas Savienības teritorijā, un tiesu iestādes dalībvalstīs, kuru teritorijā lēmumu izpilda, nodrošina lēmuma izpildi tādā mērā, it kā tas būtu attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieņemts lēmums, ja vien tā izpildi neierobežo kāds instruments, uz kuru pamatojoties šis lēmums tiek īstenots; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbilstīgi Eiropas tiesību aktu mērķiem un principiem savstarpējās atzīšanas princips paredz, ka jebkuras dalībvalsts kompetentās tiesu iestādes pieņemts lēmums ir pilnībā un tieši piemērojams visā Eiropas Savienības teritorijā, un tiesu iestādes dalībvalstīs, kuru teritorijā lēmumu izpilda, nodrošina lēmuma izpildi tādā mērā, it kā tas būtu attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieņemts lēmums, ja vien tā izpildi neierobežo kāds instruments, uz kuru pamatojoties šis lēmums tiek īstenots;

| I. | tā kā savstarpējās atzīšanas princips, kurš kopš Eiropadomes sanāksmes Tamperē ir kļuvis par tiesu iestāžu sadarbības stūrakmeni, nav īstenots pietiekami apmierinoši un tas jāpapildina ar saskaņotu procesuālo garantiju un aizsardzības pasākumu kopumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā savstarpējās atzīšanas princips, kurš kopš Eiropadomes sanāksmes Tamperē ir kļuvis par tiesu iestāžu sadarbības stūrakmeni, nav īstenots pietiekami apmierinoši un tas jāpapildina ar saskaņotu procesuālo garantiju un aizsardzības pasākumu kopumu;

| J. | tā kā jomās, kur tas ir īstenots, kā tas ir Eiropas apcietinājuma ordera gadījumā, savstarpējās atzīšanas princips ir pierādījis savu efektivitāti un tam ir liela pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

J.

tā kā jomās, kur tas ir īstenots, kā tas ir Eiropas apcietinājuma ordera gadījumā, savstarpējās atzīšanas princips ir pierādījis savu efektivitāti un tam ir liela pievienotā vērtība;

| K. | tā kā savstarpējās atzīšanas principa pilnīga efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, vai izdosies izveidot kopēju Eiropas tiesvedības kultūru, kura pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos, kopējiem principiem, sadarbību un noteiktu saskaņošanas līmeni, piemēram, noteiktu noziegumu definēšanā un sankcijās, un nodrošināt pamattiesību faktisku aizsardzību galvenokārt attiecībā uz procesuālajām tiesībām, aizturēšanas apstākļu minimuma standartiem un lēmuma par aizturēšanu pārskatīšanu, ieslodzīto tiesībām un personām pieejamiem pārsūdzības mehānismiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā savstarpējās atzīšanas principa pilnīga efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, vai izdosies izveidot kopēju Eiropas tiesvedības kultūru, kura pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos, kopējiem principiem, sadarbību un noteiktu saskaņošanas līmeni, piemēram, noteiktu noziegumu definēšanā un sankcijās, un nodrošināt pamattiesību faktisku aizsardzību galvenokārt attiecībā uz procesuālajām tiesībām, aizturēšanas apstākļu minimuma standartiem un lēmuma par aizturēšanu pārskatīšanu, ieslodzīto tiesībām un personām pieejamiem pārsūdzības mehānismiem;

| L. | tā kā tiesnešu, prokuroru, aizstāvju un citu tiesvedībā iesaistīto personu tiesiskā apmācība ir ļoti svarīga, sekmējot savstarpēju uzticēšanos un veidojot kopēju Eiropas tiesvedības kultūru, un vienlaikus uzlabo valsts apsūdzības un aizstāvības interešu līdzsvaru, kā arī nodrošina nepārtrauktību un efektīvu aizstāvību pārrobežu lietās; |
| --- | --- |

L.

tā kā tiesnešu, prokuroru, aizstāvju un citu tiesvedībā iesaistīto personu tiesiskā apmācība ir ļoti svarīga, sekmējot savstarpēju uzticēšanos un veidojot kopēju Eiropas tiesvedības kultūru, un vienlaikus uzlabo valsts apsūdzības un aizstāvības interešu līdzsvaru, kā arī nodrošina nepārtrauktību un efektīvu aizstāvību pārrobežu lietās;

| M. | tā kā tiesiskās apmācības jomā jau ir sperti daudzi soļi uz priekšu, galvenokārt Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla ieguldījuma un tā darbības dēļ; |
| --- | --- |

M.

tā kā tiesiskās apmācības jomā jau ir sperti daudzi soļi uz priekšu, galvenokārt Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla ieguldījuma un tā darbības dēļ;

| N. | tā kā, neskatoties uz līdz šim gūtajiem svarīgajiem rezultātiem, Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla nozīmi mazina ierobežojumi, kas saistīti ar tā organizatorisko struktūru, un pietiekamu resursu trūkums; |
| --- | --- |

N.

tā kā, neskatoties uz līdz šim gūtajiem svarīgajiem rezultātiem, Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla nozīmi mazina ierobežojumi, kas saistīti ar tā organizatorisko struktūru, un pietiekamu resursu trūkums;

| O. | tā kā — ņemot vērā minētos apstākļus — tiesu iestādēm pašlaik nav nepieciešamo mācību līdzekļu, lai pienācīgi piemērotu ES tiesību aktus, un tikai ļoti nelielai daļai tiesu iestāžu ir piekļuve tiesiskai apmācībai, kurā galvenā uzmanība vērsta uz ES; |
| --- | --- |

O.

tā kā — ņemot vērā minētos apstākļus — tiesu iestādēm pašlaik nav nepieciešamo mācību līdzekļu, lai pienācīgi piemērotu ES tiesību aktus, un tikai ļoti nelielai daļai tiesu iestāžu ir piekļuve tiesiskai apmācībai, kurā galvenā uzmanība vērsta uz ES;

| P. | tā kā turpmākajai rīcībai, veidojot ES krimināltiesiskuma telpu, jāpamatojas uz objektīvu, taisnīgu, pārredzamu, precīzu un nepārtrauktu ES politikas un juridisko instrumentu īstenošanas, kā arī tiesiskuma kvalitātes un efektivitātes pārraudzību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā turpmākajai rīcībai, veidojot ES krimināltiesiskuma telpu, jāpamatojas uz objektīvu, taisnīgu, pārredzamu, precīzu un nepārtrauktu ES politikas un juridisko instrumentu īstenošanas, kā arī tiesiskuma kvalitātes un efektivitātes pārraudzību dalībvalstīs;

| Q. | tā kā krimināltiesiskuma jomā Eiropas Savienībā pašlaik nav ne ES politikas, ne arī tiesiskuma kvalitātes un efektivitātes uzraudzības sistēmas, kas būtu visaptveroša, pastāvīga un skaidra; |
| --- | --- |

Q.

tā kā krimināltiesiskuma jomā Eiropas Savienībā pašlaik nav ne ES politikas, ne arī tiesiskuma kvalitātes un efektivitātes uzraudzības sistēmas, kas būtu visaptveroša, pastāvīga un skaidra;

| R. | tā kā minētajai uzraudzības sistēmai būs būtiska nozīme tad, kad ES lēmumu pieņēmēji lems par visatbilstošāko tiesību aktu pieņemšanu un vienlaikus uzlabos savstarpējo uzticēšanos dalībvalstu tiesu sistēmām; |
| --- | --- |

R.

tā kā minētajai uzraudzības sistēmai būs būtiska nozīme tad, kad ES lēmumu pieņēmēji lems par visatbilstošāko tiesību aktu pieņemšanu un vienlaikus uzlabos savstarpējo uzticēšanos dalībvalstu tiesu sistēmām;

| S. | tā kā, ieviešot minēto novērtēšanas sistēmu, būtu jāņem vērā jau pašreizējās novērtēšanas sistēmas, tādējādi nedivkāršojot centienus un rezultātus, un jānodrošina Parlamenta aktīva līdzdalība; |
| --- | --- |

S.

tā kā, ieviešot minēto novērtēšanas sistēmu, būtu jāņem vērā jau pašreizējās novērtēšanas sistēmas, tādējādi nedivkāršojot centienus un rezultātus, un jānodrošina Parlamenta aktīva līdzdalība;

| T. | tā kā nesen izveidotais “Tiesiskuma forums” varētu sniegt būtisku ieguldījumu ES likumdošanas iniciatīvu ex-ante novērtēšanas posmā; |
| --- | --- |

T.

tā kā nesen izveidotais “Tiesiskuma forums” varētu sniegt būtisku ieguldījumu ES likumdošanas iniciatīvu ex-ante novērtēšanas posmā;

| U. | tā kā, lai nodrošinātu ES darbības saskaņotību un konsekvenci un vienlaikus aizsargātu pamattiesības, būtu jāveic sabiedriska apspriešanās, izmantojot attiecīgas procedūras, tostarp ietekmes novērtējumus, pirms Komisija vai dalībvalstis iesniedz priekšlikumus un ierosinājumus par ES tiesību aktu pieņemšanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā, lai nodrošinātu ES darbības saskaņotību un konsekvenci un vienlaikus aizsargātu pamattiesības, būtu jāveic sabiedriska apspriešanās, izmantojot attiecīgas procedūras, tostarp ietekmes novērtējumus, pirms Komisija vai dalībvalstis iesniedz priekšlikumus un ierosinājumus par ES tiesību aktu pieņemšanu;

| V. | tā kā pastāvīga informācijas, prakses un pieredzes apmaiņa starp dalībvalstu tiesu iestādēm lielā mērā veicina tādas vides attīstību, kura pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos, kā to liecina panākumi, kas gūti, tiesu iestāžu vidū īstenojot apmaiņas programmu; |
| --- | --- |

V.

tā kā pastāvīga informācijas, prakses un pieredzes apmaiņa starp dalībvalstu tiesu iestādēm lielā mērā veicina tādas vides attīstību, kura pamatojas uz savstarpēju uzticēšanos, kā to liecina panākumi, kas gūti, tiesu iestāžu vidū īstenojot apmaiņas programmu;

| W. | tā kā joprojām trūkst atbilstīgas vispārējas datu aizsardzības sistēmas tiesu iestāžu sadarbības jomā krimināllietās un tā kā tās trūkuma dēļ katrā atsevišķā tiesību aktā ir precīzi jānosaka datu subjektu tiesības; |
| --- | --- |

W.

tā kā joprojām trūkst atbilstīgas vispārējas datu aizsardzības sistēmas tiesu iestāžu sadarbības jomā krimināllietās un tā kā tās trūkuma dēļ katrā atsevišķā tiesību aktā ir precīzi jānosaka datu subjektu tiesības;

| X. | tā kā ES politiku īstenošanā un informācijas un priekšlikumu izplatīšanā un apspriešanā ir jāizmanto jauno tehnoloģiju sniegtās priekšrocības un interneta rīki, lai nodrošinātu ES krimināltiesiskuma telpas efektivitāti; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES politiku īstenošanā un informācijas un priekšlikumu izplatīšanā un apspriešanā ir jāizmanto jauno tehnoloģiju sniegtās priekšrocības un interneta rīki, lai nodrošinātu ES krimināltiesiskuma telpas efektivitāti;

| Y. | tā kā valsts tiesu iestādes kļūst aizvien nozīmīgākas starptautiskās noziedzības apkarošanā un vienlaikus cilvēku pamattiesību un pamatbrīvību aizsargāšanā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā valsts tiesu iestādes kļūst aizvien nozīmīgākas starptautiskās noziedzības apkarošanā un vienlaikus cilvēku pamattiesību un pamatbrīvību aizsargāšanā;

| Z. | tā kā tādas koordinācijas organizācijas kā Eurojust ir devušas patiesu pievienoto vērtību un to iespējas novērst starptautisko noziedzību ir ievērojami paplašinājušās, neraugoties uz to, ka šo organizāciju pilnvaras vēl aizvien ir pārāk ierobežotas un dažas dalībvalstis nevēlas dalīties ar informāciju šajā kontekstā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā tādas koordinācijas organizācijas kā Eurojust ir devušas patiesu pievienoto vērtību un to iespējas novērst starptautisko noziedzību ir ievērojami paplašinājušās, neraugoties uz to, ka šo organizāciju pilnvaras vēl aizvien ir pārāk ierobežotas un dažas dalībvalstis nevēlas dalīties ar informāciju šajā kontekstā;

| AA. | tā kā aizstāvju darbs netiek koordinēts un tāpēc koordinācija būtu jāatbalsta un jāsekmē ES līmenī; |
| --- | --- |

AA.

tā kā aizstāvju darbs netiek koordinēts un tāpēc koordinācija būtu jāatbalsta un jāsekmē ES līmenī;

| AB. | tā kā mafiju darbība un organizētā noziedzība kopumā ir kļuvusi par starptautisku problēmu, kura dalībvalstis un kaimiņvalstis ietekmē sociālajā, kultūras, ekonomikas un politikas ziņā un pret kuru jāvēršas arī sociālā līmenī, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un demokrātiskām iestādēm, |
| --- | --- |

AB.

tā kā mafiju darbība un organizētā noziedzība kopumā ir kļuvusi par starptautisku problēmu, kura dalībvalstis un kaimiņvalstis ietekmē sociālajā, kultūras, ekonomikas un politikas ziņā un pret kuru jāvēršas arī sociālā līmenī, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un demokrātiskām iestādēm,

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus:






  a) | ņemot vērā to, ka ES krimināltiesiskuma telpai ir jāpamatojas uz pamattiesību ievērošanu, atsākt darbu pie jautājuma par pamattiesībām un nekavējoties pieņemt:






  — | tādu efektīvu juridisku instrumentu par procesuālajām garantijām kriminālprocesos, kurš pamatojas uz nevainīguma prezumpcijas principu, piemēram, tiesības uz “Tiesību vēstuli”, tiesības saņemt juridiskās konsultācijas, tiesības nepieciešamības gadījumā saņemt bezmaksas juridiskās konsultācijas gan pirms lietas iztiesāšanas, gan tiesas laikā, tiesības sniegt pierādījumus, tiesības saņemt informāciju par apsūdzības būtību un/vai iemesliem un/vai aizdomu pamatu aizdomās turētajai personai / tiesājamai personai saprotamā valodā, tiesības iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem aizdomās turētajai personai / tiesājamai personai saprotamā valodā, tiesības uz mutisko tulkojumu, tiesības uz lietas izskatīšanu, tiesības uz aizstāvību, tādu aizdomās turamo personu / tiesājamo personu aizsardzība, kuras neizprot tiesvedību vai nevar sekot tai līdzi, minimālie standarti attiecībā uz nepilngadīgu aizdomās turamo personu / nepilngadīgu tiesājamu personu apcietināšanu, apcietināšanas nosacījumiem un aizsardzību, kā arī efektīvi un personām pieejami pārsūdzības mehānismi, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

a)

ņemot vērā to, ka ES krimināltiesiskuma telpai ir jāpamatojas uz pamattiesību ievērošanu, atsākt darbu pie jautājuma par pamattiesībām un nekavējoties pieņemt:

—

tādu efektīvu juridisku instrumentu par procesuālajām garantijām kriminālprocesos, kurš pamatojas uz nevainīguma prezumpcijas principu, piemēram, tiesības uz “Tiesību vēstuli”, tiesības saņemt juridiskās konsultācijas, tiesības nepieciešamības gadījumā saņemt bezmaksas juridiskās konsultācijas gan pirms lietas iztiesāšanas, gan tiesas laikā, tiesības sniegt pierādījumus, tiesības saņemt informāciju par apsūdzības būtību un/vai iemesliem un/vai aizdomu pamatu aizdomās turētajai personai / tiesājamai personai saprotamā valodā, tiesības iepazīties ar visiem attiecīgajiem dokumentiem aizdomās turētajai personai / tiesājamai personai saprotamā valodā, tiesības uz mutisko tulkojumu, tiesības uz lietas izskatīšanu, tiesības uz aizstāvību, tādu aizdomās turamo personu / tiesājamo personu aizsardzība, kuras neizprot tiesvedību vai nevar sekot tai līdzi, minimālie standarti attiecībā uz nepilngadīgu aizdomās turamo personu / nepilngadīgu tiesājamu personu apcietināšanu, apcietināšanas nosacījumiem un aizsardzību, kā arī efektīvi un personām pieejami pārsūdzības mehānismi,

| — | vispusīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošina noziegumu upuriem visplašāko aizsardzību, tostarp atbilstīgu kompensāciju izmaksu un liecinieku aizsardzību, jo īpaši organizēto noziegumu izskatīšanas lietās, |
| --- | --- |

—

vispusīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošina noziegumu upuriem visplašāko aizsardzību, tostarp atbilstīgu kompensāciju izmaksu un liecinieku aizsardzību, jo īpaši organizēto noziegumu izskatīšanas lietās,

| — | juridisku instrumentu par liecību pieņemamību kriminālprocesos, |
| --- | --- |

—

juridisku instrumentu par liecību pieņemamību kriminālprocesos,

| — | pasākumus, kas paredzēti, lai noteiktu minimuma standartus attiecībā uz apstākļiem cietumos un aizturēšanas nosacījumiem, kā arī ieslodzīto personu tiesību kopumu ES, tostarp arī tiesības uz saziņu un konsulāro palīdzību, |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas paredzēti, lai noteiktu minimuma standartus attiecībā uz apstākļiem cietumos un aizturēšanas nosacījumiem, kā arī ieslodzīto personu tiesību kopumu ES, tostarp arī tiesības uz saziņu un konsulāro palīdzību,

| — | pasākumus, kuri būtu galvenais pilsoniskās sabiedrības un iestāžu virzītājspēks cīņā pret mafijām, kā arī rīkoties, lai pieņemtu tiesisku instrumentu par starptautisku noziedzīgu organizāciju finanšu līdzekļu un īpašumu konfiskāciju un izmantošanu sociāliem mērķiem; |
| --- | --- |

—

pasākumus, kuri būtu galvenais pilsoniskās sabiedrības un iestāžu virzītājspēks cīņā pret mafijām, kā arī rīkoties, lai pieņemtu tiesisku instrumentu par starptautisku noziedzīgu organizāciju finanšu līdzekļu un īpašumu konfiskāciju un izmantošanu sociāliem mērķiem;

| b) | ņemot vērā to, ka savstarpējās atzīšanas princips ir stūrakmens, uz kuru pamatojas tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, pēc iespējas ātrāk pieņemt tos ES juridiskos instrumentus, kuri vēl ir nepieciešami, lai pabeigtu šā principa īstenošanu, kā arī nodrošināt līdzvērtīgu standartu izstrādi procesuālo tiesību jomā un tuvināt to noteikumu minimumu, kas saistīti ar kriminālprocesa aspektiem; |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā to, ka savstarpējās atzīšanas princips ir stūrakmens, uz kuru pamatojas tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, pēc iespējas ātrāk pieņemt tos ES juridiskos instrumentus, kuri vēl ir nepieciešami, lai pabeigtu šā principa īstenošanu, kā arī nodrošināt līdzvērtīgu standartu izstrādi procesuālo tiesību jomā un tuvināt to noteikumu minimumu, kas saistīti ar kriminālprocesa aspektiem;

| c) | kopīgi ar dalībvalstīm efektīvi īstenot savstarpējās atzīšanas principu krimināltiesiskuma jomā, pievēršot pienācīgu uzmanību sarežģījumiem un sasniegumiem, īstenojot un ikdienā piemērojot Eiropas apcietinājuma orderi un nodrošinot, lai dalībvalstis, piemērojot šo principu, ievērotu pamattiesības un vispārējos tiesību principus saskaņā ar ES līguma 6. pantu; |
| --- | --- |

c)

kopīgi ar dalībvalstīm efektīvi īstenot savstarpējās atzīšanas principu krimināltiesiskuma jomā, pievēršot pienācīgu uzmanību sarežģījumiem un sasniegumiem, īstenojot un ikdienā piemērojot Eiropas apcietinājuma orderi un nodrošinot, lai dalībvalstis, piemērojot šo principu, ievērotu pamattiesības un vispārējos tiesību principus saskaņā ar ES līguma 6. pantu;

| d) | aicināt dalībvalstis piemērot proporcionalitātes principu, īstenojot pamatlēmumu par Eiropas apcietinājuma orderi, un vērš uzmanību uz citiem juridiskiem instrumentiem, piemēram, uzklausīšana, izmantojot videokonferenci, kuri varētu izrādīties lietderīgi īpašos gadījumos, ja tiek nodrošināti piemēroti aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

d)

aicināt dalībvalstis piemērot proporcionalitātes principu, īstenojot pamatlēmumu par Eiropas apcietinājuma orderi, un vērš uzmanību uz citiem juridiskiem instrumentiem, piemēram, uzklausīšana, izmantojot videokonferenci, kuri varētu izrādīties lietderīgi īpašos gadījumos, ja tiek nodrošināti piemēroti aizsardzības pasākumi;

| e) | sadarbībā ar Parlamentu izvērtēt savstarpējās sadarbības krimināllietās pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, ņemot vērā gan nepilnības, gan panākumus; |
| --- | --- |

e)

sadarbībā ar Parlamentu izvērtēt savstarpējās sadarbības krimināllietās pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, ņemot vērā gan nepilnības, gan panākumus;

| f) | kopīgi ar Komisiju un Parlamentu izveidot kompetentu komiteju, kuras sastāvā būtu juristi, lai sagatavotu pētījumu par līdzībām un atšķirībām visu dalībvalstu krimināltiesību sistēmās un iesniegtu priekšlikumus par tādas ES krimināltiesiskuma telpas izveidi, kura līdzsvaros kriminālprocesu efektivitāti un individuālo tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

f)

kopīgi ar Komisiju un Parlamentu izveidot kompetentu komiteju, kuras sastāvā būtu juristi, lai sagatavotu pētījumu par līdzībām un atšķirībām visu dalībvalstu krimināltiesību sistēmās un iesniegtu priekšlikumus par tādas ES krimināltiesiskuma telpas izveidi, kura līdzsvaros kriminālprocesu efektivitāti un individuālo tiesību aizsardzību;

| g) | kopīgi ar Komisiju un Parlamentu un sadarbībā ar Eiropas Padomes attiecīgajām komitejām, piemēram, CEPEJ, un pašreizējiem Eiropas sadarbības tīkliem, kas darbojas krimināllietu jomā, un ņemot vērā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses īstenošanas līmeni dalībvalstīs, izveidot šajā jomā objektīvu, taisnīgu, pārredzamu, vispārēju, horizontālu un nepārtrauktu ES politikas un juridisko instrumentu īstenošanas, kā arī tiesu kvalitātes un efektivitātes, integritātes un taisnīguma pārraudzības un novērtēšanas sistēmu, kura veidota pēc līdzīgas Šengenas novērtēšanas sistēmas parauga un ar kuras palīdzību vismaz reizi gadā var sagatavot ticamus ziņojumus. Jo īpaši, izmantojot novērtēšanas sistēmu, būtu:






  — | jāizveido novērtēšanas tīkls, kas ietver gan politisko, gan tehnisko līmeni, |
| --- | --- | --- |

g)

kopīgi ar Komisiju un Parlamentu un sadarbībā ar Eiropas Padomes attiecīgajām komitejām, piemēram, CEPEJ, un pašreizējiem Eiropas sadarbības tīkliem, kas darbojas krimināllietu jomā, un ņemot vērā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses īstenošanas līmeni dalībvalstīs, izveidot šajā jomā objektīvu, taisnīgu, pārredzamu, vispārēju, horizontālu un nepārtrauktu ES politikas un juridisko instrumentu īstenošanas, kā arī tiesu kvalitātes un efektivitātes, integritātes un taisnīguma pārraudzības un novērtēšanas sistēmu, kura veidota pēc līdzīgas Šengenas novērtēšanas sistēmas parauga un ar kuras palīdzību vismaz reizi gadā var sagatavot ticamus ziņojumus. Jo īpaši, izmantojot novērtēšanas sistēmu, būtu:

—

jāizveido novērtēšanas tīkls, kas ietver gan politisko, gan tehnisko līmeni,

| — | pamatojoties uz pašreizējo novērtēšanas sistēmu pārskatu, jānosaka prioritātes, darbības joma, kritēriji un metodes, paturot prātā, ka novērtējumam nevajadzētu būt teorētiskam, bet tam drīzāk jānovērtē ES politiku ietekme, pamatojoties uz tieslietu ikdienas pārvaldību, kā arī tiesu kvalitāti, efektivitāti, integritāti un taisnīgumu un ņemot vērā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses īstenošanas līmeni dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz pašreizējo novērtēšanas sistēmu pārskatu, jānosaka prioritātes, darbības joma, kritēriji un metodes, paturot prātā, ka novērtējumam nevajadzētu būt teorētiskam, bet tam drīzāk jānovērtē ES politiku ietekme, pamatojoties uz tieslietu ikdienas pārvaldību, kā arī tiesu kvalitāti, efektivitāti, integritāti un taisnīgumu un ņemot vērā arī Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas prakses īstenošanas līmeni dalībvalstīs,

| — | jāizvairās no sinerģiju dublēšanās un jāveicina sinerģiju veidošanās ar pašreizējām novērtēšanas sistēmām, |
| --- | --- |

—

jāizvairās no sinerģiju dublēšanās un jāveicina sinerģiju veidošanās ar pašreizējām novērtēšanas sistēmām,

| — | jāizmanto jaukta pieeja, kurā ietilpst gan statistiskā un tiesiskā informācija, gan ES instrumentu praktiskās piemērošanas novērtējums, |
| --- | --- |

—

jāizmanto jaukta pieeja, kurā ietilpst gan statistiskā un tiesiskā informācija, gan ES instrumentu praktiskās piemērošanas novērtējums,

| — | jāapkopo dati, kurus var salīdzināt, un jāizvērtē, ciktāl iespējams, jau pieejamie dati, |
| --- | --- |

—

jāapkopo dati, kurus var salīdzināt, un jāizvērtē, ciktāl iespējams, jau pieejamie dati,

| — | pastiprināti jāiesaista Parlaments abos novērtēšanas sistēmas līmeņos, gan politiskā, gan tehniskā līmenī; |
| --- | --- |

—

pastiprināti jāiesaista Parlaments abos novērtēšanas sistēmas līmeņos, gan politiskā, gan tehniskā līmenī;

| h) | kopīgi ar Komisiju un Parlamentu noteikt tiesiskās apmācības pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, kā arī tās trūkumus un vajadzības, un, izvairoties no nevajadzīgas centienu dublēšanās, nekavējoties rīkoties, lai sekmētu īstas ES tiesvedības kultūras izveidi, dibinot Eiropas Juridisko skolu, kurā mācītos tiesneši, prokurori, aizstāvji un citas tiesvedībā iesaistītās personas un kura:






  — | tiktu veidota ar Komisijas palīdzību, pamatojoties uz pašreizējo Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu un nākotnē to attīstot par ES institūtu, kas būtu saistīts ar pašreizējām aģentūrām, un tai būtu stabila un piemērota struktūra, kurā būtiska nozīme tiktu piešķirta valstu juridiskajām skolām, tiesiskās sadarbības tīkliem un citām organizācijām, piemēram, Eiropas Tiesību akadēmijai, kā arī aizstāvības tiesību organizācijām, |
| --- | --- | --- |

h)

kopīgi ar Komisiju un Parlamentu noteikt tiesiskās apmācības pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, kā arī tās trūkumus un vajadzības, un, izvairoties no nevajadzīgas centienu dublēšanās, nekavējoties rīkoties, lai sekmētu īstas ES tiesvedības kultūras izveidi, dibinot Eiropas Juridisko skolu, kurā mācītos tiesneši, prokurori, aizstāvji un citas tiesvedībā iesaistītās personas un kura:

—

tiktu veidota ar Komisijas palīdzību, pamatojoties uz pašreizējo Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu un nākotnē to attīstot par ES institūtu, kas būtu saistīts ar pašreizējām aģentūrām, un tai būtu stabila un piemērota struktūra, kurā būtiska nozīme tiktu piešķirta valstu juridiskajām skolām, tiesiskās sadarbības tīkliem un citām organizācijām, piemēram, Eiropas Tiesību akadēmijai, kā arī aizstāvības tiesību organizācijām,

| — | vadītu un tālāk attīstītu tiesu iestāžu apmaiņas programmas, |
| --- | --- |

—

vadītu un tālāk attīstītu tiesu iestāžu apmaiņas programmas,

| — | izstrādātu tiesisko apmācību vienotu mācību programmu, nodrošinot, lai tajā atbilstīgi dažādām tiesību jomām tiktu iekļauta Eiropas komponente, |
| --- | --- |

—

izstrādātu tiesisko apmācību vienotu mācību programmu, nodrošinot, lai tajā atbilstīgi dažādām tiesību jomām tiktu iekļauta Eiropas komponente,

| — | piedāvātu gan pamatapmācību, gan tālākapmācību Eiropas tiesnešiem, prokuroriem un aizstāvjiem, pamatojoties uz brīvprātības principu, |
| --- | --- |

—

piedāvātu gan pamatapmācību, gan tālākapmācību Eiropas tiesnešiem, prokuroriem un aizstāvjiem, pamatojoties uz brīvprātības principu,

| — | stiprinātu tiesu iestāžu, juristu un citu iesaistīto dalībnieku lingvistiskās iemaņas, |
| --- | --- |

—

stiprinātu tiesu iestāžu, juristu un citu iesaistīto dalībnieku lingvistiskās iemaņas,

| — | piedāvātu šādu apmācību arī kandidātvalstīs un citās valstīs, ar kurām ES ir noslēgusi sadarbības un partnerības nolīgumus; |
| --- | --- |

—

piedāvātu šādu apmācību arī kandidātvalstīs un citās valstīs, ar kurām ES ir noslēgusi sadarbības un partnerības nolīgumus;

| i) | mudināt dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pilnībā īstenot Padomes lēmumu par Eurojust stiprināšanu un grozījumu Padomes lēmumā 2002/187/TI (5613/2008) (18), aicināt dalībvalstu iestādes iesaistīt Eurojust sadarbības procedūru sākumposmos un pārvarēt valstu līmenī izrādīto nevēlēšanos dalīties informācijā un pilnā apjomā sadarboties, kā tas notiek valsts līmenī, kā arī pilnībā iesaistīt Parlamentu sadarbībā ar Komisiju un Eurojust nākamajās darbībās, lai panāktu pareizu lēmuma par Eurojust ieviešanu īstenošanu; |
| --- | --- |

i)

mudināt dalībvalstis pēc iespējas ātrāk pilnībā īstenot Padomes lēmumu par Eurojust stiprināšanu un grozījumu Padomes lēmumā 2002/187/TI (5613/2008) (18), aicināt dalībvalstu iestādes iesaistīt Eurojust sadarbības procedūru sākumposmos un pārvarēt valstu līmenī izrādīto nevēlēšanos dalīties informācijā un pilnā apjomā sadarboties, kā tas notiek valsts līmenī, kā arī pilnībā iesaistīt Parlamentu sadarbībā ar Komisiju un Eurojust nākamajās darbībās, lai panāktu pareizu lēmuma par Eurojust ieviešanu īstenošanu;

| j) | sagatavot iepriekšminētā lēmuma īstenošanas plānu, jo īpaši attiecībā uz Eurojust kompetenci par:






  — | jurisdikcijas nesaskaņu risināšanu, |
| --- | --- | --- |

j)

sagatavot iepriekšminētā lēmuma īstenošanas plānu, jo īpaši attiecībā uz Eurojust kompetenci par:

—

jurisdikcijas nesaskaņu risināšanu,

| — | pilnvarām veikt izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

—

pilnvarām veikt izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu;

| k) | rīkoties, lai ik gadu līdz ar ES konsolidējošiem ziņojumiem varētu publicēt visaptverošu ziņojumu par noziegumiem, kuri attiecas uz īpašām jomām, tādām kā OCTA (Organizētās noziedzības draudu izvērtējums), Eurojust gada ziņojums u. c.; |
| --- | --- |

k)

rīkoties, lai ik gadu līdz ar ES konsolidējošiem ziņojumiem varētu publicēt visaptverošu ziņojumu par noziegumiem, kuri attiecas uz īpašām jomām, tādām kā OCTA (Organizētās noziedzības draudu izvērtējums), Eurojust gada ziņojums u. c.;

| l) | aicināt dalībvalstis turpināt darbu pie Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvas par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par jurisdikcijas pretrunu novēršanu un risināšanu krimināltiesvedībā (5208/2009), ievērojot aizdomās turamo vai tiesājamo personu tiesības saņemt informāciju un tiesības piedalīties visos kriminālās jurisdikcijas izvēles procesa posmos, un apspriesties vēlreiz ar Parlamentu, ņemot vērā sarunu laikā ar Padomi panākto progresu; |
| --- | --- |

l)

aicināt dalībvalstis turpināt darbu pie Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvas par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par jurisdikcijas pretrunu novēršanu un risināšanu krimināltiesvedībā (5208/2009), ievērojot aizdomās turamo vai tiesājamo personu tiesības saņemt informāciju un tiesības piedalīties visos kriminālās jurisdikcijas izvēles procesa posmos, un apspriesties vēlreiz ar Parlamentu, ņemot vērā sarunu laikā ar Padomi panākto progresu;

| m) | pievērst pienācīgu uzmanību jauno tehnoloģiju piedāvātajām priekšrocībām, lai nodrošinātu augstu sabiedrības drošības līmeni, un pilnībā izmantot interneta piedāvātās iespējas, lai izplatītu informāciju, stiprinātu nesen izveidotā “Tiesiskuma foruma” lomu, izstrādātu jaunas apmācības metodes (e–mācības), apkopotu datus un apmainītos ar tiem, tādējādi atjauninot un stiprinot tādas pašreizējās datu bāzes kā muitas datu bāzes, kuras ir būtiskas cīņā pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, vienlaikus nodrošinot personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, kas jāveic sakarā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

m)

pievērst pienācīgu uzmanību jauno tehnoloģiju piedāvātajām priekšrocībām, lai nodrošinātu augstu sabiedrības drošības līmeni, un pilnībā izmantot interneta piedāvātās iespējas, lai izplatītu informāciju, stiprinātu nesen izveidotā “Tiesiskuma foruma” lomu, izstrādātu jaunas apmācības metodes (e–mācības), apkopotu datus un apmainītos ar tiem, tādējādi atjauninot un stiprinot tādas pašreizējās datu bāzes kā muitas datu bāzes, kuras ir būtiskas cīņā pret kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, vienlaikus nodrošinot personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, kas jāveic sakarā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  OV C 33 E, 9.2.2006., 159. lpp.

(2)  OV C 102 E, 28.4.2004., 154. lpp.

(3)  OV L 327, 5.12.2008., 27. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0381.

(5)  OV C 18, 19.1.2001., 9. lpp.

(6)  OV C 273 E, 14.11.2003., 99. lpp.

(7)  OV C 299, 22.11.2008., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0352.

(9)  OV L 348, 24.12.2008., 130. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0384 un P6_TA(2008)0380.

(11)  OV L 350, 30.12.2008., 72. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen un Laura Surano, Briseles Brīvās universitātes Eiropas studiju institūts, Eiropas krimināltiesību akadēmiskais tīkls (ECLAN).

(14)  COM(2006)0008 un Padomes dokumenti 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 un 17220/1/2008.

(15)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0637.

(16)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0465.

(17)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 14. oktobra ieteikums Padomei un Eiropadomei par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas nākotni, kā arī par nosacījumiem tās leģitimitātes un efektivitātes veicināšanai (OV C 166 E, 7.7.2005., 58. lpp.) un 2005. gada 22. februāra ieteikums Padomei par kriminālās justīcijas kvalitāti un tiesību aktu saskaņošanu krimināltiesību jomā dalībvalstīs (OV C 304 E, 1.12.2005., 109. lpp.).

(18)  Oficiālajā Vēstnesīvēl nav publicēts.

---

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/123

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaSpeciālā olimpiāde Eiropas Savienībā

P6_TA(2009)0347

Eiropas Parlamenta rakstiska deklarācija par atbalstu Speciālajai olimpiādei Eiropas Savienībā

2010/C 212 E/20

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 116. pantu,

| A. | tā kā Speciālā olimpiāde Eiropā nodrošina sporta un sociālās iespējas pieaugušajiem un bērniem ar intelektuālās attīstības traucējumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Speciālā olimpiāde Eiropā nodrošina sporta un sociālās iespējas pieaugušajiem un bērniem ar intelektuālās attīstības traucējumiem;

| B. | tā kā ikvienā ES dalībvalstī ir izveidotas Speciālās olimpiādes programmas pusmiljonam sportistu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ikvienā ES dalībvalstī ir izveidotas Speciālās olimpiādes programmas pusmiljonam sportistu;

| C. | tā kā Speciālā olimpiāde pastāvīgi īsteno ES politiku, veicinot sportu un brīvprātīgu līdzdalību pāri robežām, laužot stereotipus par darbnespēju ar sabiedrības veselības nodrošināšanu un sociāli atstumtu cilvēku iekļaušanu sociālajās darbībās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Speciālā olimpiāde pastāvīgi īsteno ES politiku, veicinot sportu un brīvprātīgu līdzdalību pāri robežām, laužot stereotipus par darbnespēju ar sabiedrības veselības nodrošināšanu un sociāli atstumtu cilvēku iekļaušanu sociālajās darbībās;

| D. | tā kā Speciālā olimpiāde Eiropā rīkos divus lielus pasākumus: 2010. gadā Eiropas Speciālās vasaras olimpiskās sporta spēles, kuras notiks Varšavā Polijā, un 2011. gadā Pasaules Speciālās vasaras olimpiskās spēles, kas notiks Atēnās Grieķijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Speciālā olimpiāde Eiropā rīkos divus lielus pasākumus: 2010. gadā Eiropas Speciālās vasaras olimpiskās sporta spēles, kuras notiks Varšavā Polijā, un 2011. gadā Pasaules Speciālās vasaras olimpiskās spēles, kas notiks Atēnās Grieķijā;

| E. | tā kā ES finansiāli atbalstīja 2003. gada Pasaules Speciālās vasaras olimpiskās spēles Īrijā, |
| --- | --- |

E.

tā kā ES finansiāli atbalstīja 2003. gada Pasaules Speciālās vasaras olimpiskās spēles Īrijā,

| 1. | uzskata, Speciālās olimpiādes pakalpojumu nodrošināšanai vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī ir vajadzīgs ievērojams finansējums; |
| --- | --- |

1.

uzskata, Speciālās olimpiādes pakalpojumu nodrošināšanai vietējā, valsts un starptautiskajā līmenī ir vajadzīgs ievērojams finansējums;

| 2. | piezīmē, ka Eiropas Speciālā olimpiāde meklē finansiālu atbalstu no Eiropas Komisijas, lai palīdzētu finansēt Eiropas Speciālās vasaras olimpiskās spēles Varšavā 2010. gadā un Pasaules Speciālās vasaras olimpiskās spēles Atēnās 2011. gadā; |
| --- | --- |

2.

piezīmē, ka Eiropas Speciālā olimpiāde meklē finansiālu atbalstu no Eiropas Komisijas, lai palīdzētu finansēt Eiropas Speciālās vasaras olimpiskās spēles Varšavā 2010. gadā un Pasaules Speciālās vasaras olimpiskās spēles Atēnās 2011. gadā;

| 3. | atzīst ieguvumus sportistiem, ģimenēm un plašākai sabiedrībai, kurus dos pasākumi, kas notiks Eiropā; |
| --- | --- |

3.

atzīst ieguvumus sportistiem, ģimenēm un plašākai sabiedrībai, kurus dos pasākumi, kas notiks Eiropā;

| 4. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt spēles Varšavā 2010. gadā un Atēnās 2011. gadā; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt spēles Varšavā 2010. gadā un Atēnās 2011. gadā;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/124

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaPieprasījums aizstāvēt deputāta Aldo Patriciello imunitāti

P6_TA(2009)0337

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Aldo Patriciello imunitāti un privilēģijas (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Aldo Patriciello pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti, un par kuru paziņots 2009. gada 9. marta plenārsēdē, saistībā ar Isernijas apgabaltiesas prokuratūras nesen uzsākto izmeklēšanu,

ņemot vērā 9. un 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija un 2008. gada 21. oktobra spriedumus (1),

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0286/2009),

| 1. | nolemj aizstāvēt Aldo Patriciello imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj aizstāvēt Aldo Patriciello imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu attiecīgajām Itālijas Republikas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu attiecīgajām Itālijas Republikas iestādēm.

---

(1)  [EKT] Lieta 101/63 Wagner/Fohrmann un Krier [1964] (Recueil, 195. lpp.), lieta 149/85 Wybot/Faure u. c. [1986] (Recueil, 2 391. lpp) un apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra/ De Gregorio un Clemente, Krājumā vēl nav publicēts.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/125

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaPieprasījums aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijas

P6_TA(2009)0338

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijas (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Umberto Bossi2009. gada 19. februārī iesniegto pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar izmeklēšanu, ko veic Verbānijas apgabaltiesas prokuratūra, un par kuru paziņoja 2009. gada 9. marta plenārsēdē,

ņemot vērā 9. un 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija un 2008. gada 21. oktobra spriedumus (1),

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6–0269/2009),

| 1. | nolemj aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj aizstāvēt Umberto Bossi imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu attiecīgajām Itālijas Republikas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu attiecīgajām Itālijas Republikas iestādēm.

---

(1)  [EKT] Lieta 101/63 Wagner/Fohrmann un Krier [1964] (Recueil, 383. lpp.), lieta 149/85 Wybot/Faure u. c. [1986] (Recueil, 2391. lpp) un apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra/ De Gregorio un Clemente, Krājumā vēl nav publicēts.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/126

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaParlamenta komiteju kompetences

P6_TA(2009)0348

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par pastāvīgo komiteju kompetencēm

2010/C 212 E/23

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,

ņemot vērā Reglamenta 174. pantu,

| 1. | nolemj izveidot šādas pastāvīgās komitejas:






  I. | Ārlietu komiteja |
| --- | --- | --- |

1.

nolemj izveidot šādas pastāvīgās komitejas:

I.

Ārlietu komiteja

| II. | Attīstības komiteja |
| --- | --- |

II.

Attīstības komiteja

| III. | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| --- | --- |

III.

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

| IV. | Budžeta komiteja |
| --- | --- |

IV.

Budžeta komiteja

| V. | Budžeta kontroles komiteja |
| --- | --- |

V.

Budžeta kontroles komiteja

| VI. | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| --- | --- |

VI.

Ekonomikas un monetārā komiteja

| VII. | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

VII.

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

| VIII. | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| --- | --- |

VIII.

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

| IX. | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| --- | --- |

IX.

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

| X. | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| --- | --- |

X.

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

| XI. | Transporta un tūrisma komiteja |
| --- | --- |

XI.

Transporta un tūrisma komiteja

| XII. | Reģionālās attīstības komiteja |
| --- | --- |

XII.

Reģionālās attīstības komiteja

| XIII. | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| --- | --- |

XIII.

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

| XIV. | Zivsaimniecības komiteja |
| --- | --- |

XIV.

Zivsaimniecības komiteja

| XV. | Kultūras un izglītības komiteja |
| --- | --- |

XV.

Kultūras un izglītības komiteja

| XVI. | Juridiskā komiteja |
| --- | --- |

XVI.

Juridiskā komiteja

| XVII. | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| --- | --- |

XVII.

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

| XVIII. | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| --- | --- |

XVIII.

Konstitucionālo jautājumu komiteja

| XIX. | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| --- | --- |

XIX.

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

| XX. | Lūgumrakstu komiteja |
| --- | --- |

XX.

Lūgumrakstu komiteja

| 2. | nolemj Reglamenta VI pielikumu aizstāt ar šādu tekstu:

  Trešdiena, 2009. gada 6. maija“VI PIELIKUMS
  Pastāvīgo parlamentāro komiteju kompetences


  I.
     
  Ārlietu komiteja


  Šī komiteja ir atbildīga par:






  1. | kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja); |
| --- | --- | --- |

2.

nolemj Reglamenta VI pielikumu aizstāt ar šādu tekstu:

Trešdiena, 2009. gada 6. maija“VI PIELIKUMS

Pastāvīgo parlamentāro komiteju kompetences

I.
     
  Ārlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

1.

kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja);

| 2. | attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē; |
| --- | --- |

2.

attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē;

| 3. | politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot tādus asociācijas un partnerattiecību nolīgumus; |
| --- | --- |

3.

politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot tādus asociācijas un partnerattiecību nolīgumus;

| 4. | sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

4.

sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai;

| 5. | jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs. |
| --- | --- |

5.

jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs.

Komiteja koordinē apvienoto parlamentāro komiteju un parlamentāro sadarbības komiteju darbu, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju un ad hoc delegāciju darbu, un vēlēšanu novērošanas misijas, kuras ietilpst tās kompetencē.

II.
     
  Attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:






  a) | politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos, |
| --- | --- | --- |

1.

Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:

a)

politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos,

| b) | palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām, |
| --- | --- |

b)

palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām,

| c) | demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

c)

demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs;

| 2. | jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām; |
| --- | --- |

2.

jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām;

| 3. | Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām. |
| --- | --- |

3.

Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām.

Komiteja koordinē parlamentu sadarbības un ad hoc delegāciju darbu, kas ietilpst tās kompetencē.

III.
     
  Starptautiskās tirdzniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības kopējas tirdzniecības politikas izstrādāšanu un īstenošanu, kā arī par tās ārējiem ekonomiskajiem sakariem, it īpaši par:

| 1. | finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

1.

finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| 2. | saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti; |
| --- | --- |

2.

saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti;

| 3. | attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

3.

attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības;

| 4. | attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju. |
| --- | --- |

4.

attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju.

Komiteja uztur sakarus ar atbilstošām parlamentu sadarbības un ad hoc delegācijām saistībā ar ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem attiecībās ar trešām valstīm.

IV.
     
  Budžeta komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu; |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu;

| 2. | Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

2.

Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā;

| 3. | Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

3.

Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru;

| 4. | decentralizēto struktūru budžetu; |
| --- | --- |

4.

decentralizēto struktūru budžetu;

| 5. | Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību; |
| --- | --- |

5.

Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību;

| 6. | Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

6.

Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu;

| 7. | Kopienas tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences; |
| --- | --- |

7.

Kopienas tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences;

| 8. | kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 72. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme; |
| --- | --- |

8.

kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 72. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme;

| 9. | Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

9.

Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli.

V.
     
  Budžeta kontroles komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu;

| 2. | Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu;

| 3. | Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli; |
| --- | --- |

3.

Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli;

| 4. | dažādu Kopienas finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus; |
| --- | --- |

4.

dažādu Kopienas finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus;

| 5. | Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību;

| 6. | attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu; |
| --- | --- |

6.

attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu;

| 7. | Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

7.

Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli.

VI.
     
  Ekonomikas un monetārā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām); |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām);

| 2. | kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai); |
| --- | --- |

2.

kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai);

| 3. | starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām); |
| --- | --- |

3.

starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām);

| 4. | konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu; |
| --- | --- |

4.

konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu;

| 5. | fiskālajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

5.

fiskālajiem noteikumiem;

| 6. | finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

6.

finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem.

VII.
     
  Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība; |
| --- | --- |

1.

nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība;

| 2. | pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā; |
| --- | --- |

2.

pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā;

| 3. | Eiropas Sociālo fondu; |
| --- | --- |

3.

Eiropas Sociālo fondu;

| 4. | arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu; |
| --- | --- |

4.

arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu;

| 5. | darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

5.

darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos;

| 6. | sociālo dialogu; |
| --- | --- |

6.

sociālo dialogu;

| 7. | jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu; |
| --- | --- |

7.

jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu;

| 8. | attiecībām ar:






  — | Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8.

attiecībām ar:

—

Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop),

| — | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu,

| — | Eiropas Mācību fondu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Mācību fondu,

| — | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru, |
| --- | --- |

—

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru,

kā arī attiecībām ar citām atbilstošām ES struktūrām un starptautiskām organizācijām.

VIII.
     
  Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:






  a) | gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, |
| --- | --- | --- |

1.

vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:

a)

gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību,

| b) | noturīgu attīstību, |
| --- | --- |

b)

noturīgu attīstību,

| c) | starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību, |
| --- | --- |

c)

starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību,

| d) | videi nodarītā kaitējuma novēršanu, |
| --- | --- |

d)

videi nodarītā kaitējuma novēršanu,

| e) | civilo aizsardzību, |
| --- | --- |

e)

civilo aizsardzību,

| f) | Eiropas Vides aizsardzības aģentūru; |
| --- | --- |

f)

Eiropas Vides aizsardzības aģentūru;

| g) | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru; |
| --- | --- |

g)

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru;

| 2. | veselības aizsardzību, it īpaši:






  a) | programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā, |
| --- | --- | --- |

2.

veselības aizsardzību, it īpaši:

a)

programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā,

| b) | farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem, |
| --- | --- |

b)

farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem,

| c) | veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu, |
| --- | --- |

c)

veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu,

| d) | Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru;

| 3. | jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:






  a) | pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu, |
| --- | --- | --- |

3.

jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:

a)

pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu,

| b) | tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm, |
| --- | --- |

b)

tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm,

| c) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju.

IX.
     
  Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU; |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU;

| 2. | Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu;

| 3. | kosmosa politiku; |
| --- | --- |

3.

kosmosa politiku;

| 4. | Kopējā pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma “Joint European Torus” (JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem; |
| --- | --- |

4.

Kopējā pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma “Joint European Torus” (JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem;

| 5. | Kopienas pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē; |
| --- | --- |

5.

Kopienas pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē;

| 6. | Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā; |
| --- | --- |

6.

Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā;

| 7. | informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē. |
| --- | --- |

7.

informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē.

X.
     
  Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem, kas attiecas uz:

| 1. | dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Kopienas līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:






  a) | brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu, |
| --- | --- | --- |

1.

dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Kopienas līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:

a)

brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu,

| b) | tiesībām veikt uzņēmējdarbību, |
| --- | --- |

b)

tiesībām veikt uzņēmējdarbību,

| c) | brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs; |
| --- | --- |

c)

brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs;

| 2. | pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

2.

pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai;

| 3. | patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi. |
| --- | --- |

3.

patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi.

XI.
     
  Transporta un tūrisma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:






  a) | kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā, |
| --- | --- | --- |

1.

jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:

a)

kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā,

| b) | Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā, |
| --- | --- |

b)

Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā,

| c) | transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm, |
| --- | --- |

c)

transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm,

| d) | transporta drošību, |
| --- | --- |

d)

transporta drošību,

| e) | attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām; |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām;

| 2. | pasta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.

pasta pakalpojumiem;

| 3. | tūrismu. |
| --- | --- |

3.

tūrismu.

XII.
     
  Reģionālās attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

reģionālo un kohēzijas politiku, it īpaši:

| a) | Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem, |
| --- | --- |

a)

Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem,

| b) | novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju, |
| --- | --- |

b)

novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju,

| c) | Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu, |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu,

| d) | attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību, |
| --- | --- |

d)

attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību,

| e) | attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm. |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm.

XIII.
     
  Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību; |
| --- | --- |

1.

kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību;

| 2. | lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību; |
| --- | --- |

2.

lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību;

| 3. | likumdošanu šādās jomās:






  a) | veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu, |
| --- | --- | --- |

3.

likumdošanu šādās jomās:

a)

veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu,

| b) | lopkopībā un dzīvnieku labturībā; |
| --- | --- |

b)

lopkopībā un dzīvnieku labturībā;

| 4. | lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

4.

lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu;

| 5. | lauksaimniecības izejvielu piegādēm; |
| --- | --- |

5.

lauksaimniecības izejvielu piegādēm;

| 6. | Kopienas Augu šķirņu biroju; |
| --- | --- |

6.

Kopienas Augu šķirņu biroju;

| 7. | mežsaimniecību. |
| --- | --- |

7.

mežsaimniecību.

XIV.
     
  Zivsaimniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību; |
| --- | --- |

1.

kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību;

| 2. | zivju krājumu saglabāšanu; |
| --- | --- |

2.

zivju krājumu saglabāšanu;

| 3. | zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju; |
| --- | --- |

3.

zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju;

| 4. | struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

4.

struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus;

| 5. | starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem. |
| --- | --- |

5.

starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem.

XV.
     
  Kultūras un izglītības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:






  a) | zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu, |
| --- | --- | --- |

1.

Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:

a)

zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu,

| b) | kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

b)

kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| c) | kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi; |
| --- | --- |

c)

kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi;

| 2. | Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu; |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu;

| 3. | audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

3.

audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā;

| 4. | jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu; |
| --- | --- |

4.

jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu;

| 5. | informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku; |
| --- | --- |

5.

informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku;

| 6. | sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm. |
| --- | --- |

6.

sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm.

XVI.
     
  Juridiskā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas tiesību interpretēšanu un piemērošanu, to atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

Eiropas tiesību interpretēšanu un piemērošanu, to atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu;

| 2. | starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

2.

starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību;

| 3. | Kopienas tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai; |
| --- | --- |

3.

Kopienas tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai;

| 4. | Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas procesos; |
| --- | --- |

4.

Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas procesos;

| 5. | Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:






  a) | civillikums un komerclikums, |
| --- | --- | --- |

5.

Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:

a)

civillikums un komerclikums,

| b) | uzņēmējdarbības tiesības, |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības tiesības,

| c) | intelektuālā īpašuma tiesības, |
| --- | --- |

c)

intelektuālā īpašuma tiesības,

| d) | procesuālās tiesības; |
| --- | --- |

d)

procesuālās tiesības;

| 6. | pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās; |
| --- | --- |

6.

pasākumiem attiecībā uz tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās;

| 7. | atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

7.

atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi;

| 8. | ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot procedūru ar iesaistītajām komitejām; |
| --- | --- |

8.

ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, attiecīgajām komitejām piemērojot procedūru ar iesaistītajām komitejām;

| 9. | Deputātu nolikumu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem; |
| --- | --- |

9.

Deputātu nolikumu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem;

| 10. | privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi; |
| --- | --- |

10.

privilēģijām un imunitāti, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi;

| 11. | Kopienu Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem; |
| --- | --- |

11.

Kopienu Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem;

| 12. | Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju. |
| --- | --- |

12.

Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju.

XVII.
     
  Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

1.

pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| 2. | pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū;

| 3. | likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

3.

likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi;

| 4. | brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:






  a) | pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju, |
| --- | --- | --- |

4.

brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:

a)

pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju,

| b) | pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību, |
| --- | --- |

b)

pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību,

| c) | pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

c)

pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās;

| 5. | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu Cepol un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām; |
| --- | --- |

5.

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu Cepol un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām;

| 6. | nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus. |
| --- | --- |

6.

nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus.

XVIII.
     
  Konstitucionālo jautājumu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi; |
| --- | --- |

1.

Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi;

| 2. | ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu; |
| --- | --- |

2.

ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu;

| 3. | Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā; |
| --- | --- |

3.

Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā;

| 4. | iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 120. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4.

iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 120. panta 2. punktu;

| 5. | vienotu vēlēšanu procedūru; |
| --- | --- |

5.

vienotu vēlēšanu procedūru;

| 6. | Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences; |
| --- | --- |

6.

Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences;

| 7. | tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus; |
| --- | --- |

7.

tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus;

| 8. | iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

8.

iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem.

XIX.
     
  Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Kopienas pasākumiem; |
| --- | --- |

1.

sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Kopienas pasākumiem;

| 2. | sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

2.

sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs;

| 3. | vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā; |
| --- | --- |

3.

vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā;

| 4. | visa veida uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

4.

visa veida uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu;

| 5. | vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos; |
| --- | --- |

5.

vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos;

| 6. | to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

6.

to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām;

| 7. | informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu. |
| --- | --- |

7.

informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu.

XX.
     
  Lūgumrakstu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1. | lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

1.

lūgumrakstiem;

| 2. | attiecībām ar Eiropas ombudu.” |
| --- | --- |

2.

attiecībām ar Eiropas ombudu.”

| 3. | nolemj, ka šis lēmums stāsies spēkā septītā parlamenta pilnvaru laika pirmās sesijas pirmajā dienā; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka šis lēmums stāsies spēkā septītā parlamenta pilnvaru laika pirmās sesijas pirmajā dienā;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai zināšanai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai zināšanai.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/136

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaParlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī delegāciju parlamentārajās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaits

P6_TA(2009)0349

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par parlamentu sadarbības delegāciju, delegāciju apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī delegāciju parlamentārajās sadarbības komitejās un daudzpusējās parlamentārajās asamblejās skaitu

2010/C 212 E/24

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,

ņemot vērā Reglamenta 188. un 190. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības noslēgtos asociācijas, sadarbības un citus nolīgumus ar ārpuskopienas valstīm,

cenšoties nostiprināt parlamentāro demokrātiju ar nepārtraukta starpparlamentu dialoga starpniecību,

| 1. | nolemj noteikt šādu delegāciju un to reģionālo grupu skaitu:

  a)   Eiropa, Rietumbalkāni un Turcija

  Delegācijas






  — | ES un Horvātijas apvienotajā parlamentārajā komitejā, |
| --- | --- | --- |

1.

nolemj noteikt šādu delegāciju un to reģionālo grupu skaitu:

a)   Eiropa, Rietumbalkāni un Turcija

Delegācijas

—

ES un Horvātijas apvienotajā parlamentārajā komitejā,

| — | ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas apvienotajā parlamentārajā komitejā, |
| --- | --- |

—

ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas apvienotajā parlamentārajā komitejā,

| — | ES un Turcijas apvienotajā parlamentārajā komitejā. |
| --- | --- |

—

ES un Turcijas apvienotajā parlamentārajā komitejā.

Delegācija attiecībām ar Šveici, Islandi un Norvēģiju, kā arī Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) Apvienotajā parlamentārajā komitejā,

Delegācija attiecībām ar Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni un Kosovu.

b)   Krievija, austrumu partnerattiecību valstis, Vidusāzija un Mongolija

Delegācija ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komitejā,

Delegācija ES un Ukrainas Parlamentārās sadarbības komitejā,

Delegācija ES un Moldovas Parlamentārās sadarbības komitejā,

Delegācija attiecībām ar Baltkrieviju,

Delegācija ES un Armēnijas, ES un Azerbaidžānas un ES un Gruzijas Parlamentārās sadarbības komitejā,

Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas Parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju,

c)   Magriba, Mašrika, Izraēla, Palestīna

Delegācijas attiecībām ar

| — | Izraēlu, |
| --- | --- |

—

Izraēlu,

| — | Palestīniešu likumdošanas padomi, |
| --- | --- |

—

Palestīniešu likumdošanas padomi,

| — | Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību, |
| --- | --- |

—

Magribas valstīm un Arābu Magribas Savienību,

| — | Mašrikas valstīm. |
| --- | --- |

—

Mašrikas valstīm.

d)   Arābijas pussalas valstis, Irāka un Irāna

Delegācijas attiecībām ar

| — | Arābijas pussalas valstīm, |
| --- | --- |

—

Arābijas pussalas valstīm,

| — | Irāku, |
| --- | --- |

—

Irāku,

| — | Irānu. |
| --- | --- |

—

Irānu.

e)   Amerika

Delegācijas attiecībām ar

| — | Amerikas Savienotajām Valstīm, |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotajām Valstīm,

| — | Kanādu, |
| --- | --- |

—

Kanādu,

| — | Centrālamerikas valstīm, |
| --- | --- |

—

Centrālamerikas valstīm,

| — | Andu Kopienas valstīm, |
| --- | --- |

—

Andu Kopienas valstīm,

| — | Mercosur valstīm. |
| --- | --- |

—

Mercosur valstīm.

Delegācija ES un Meksikas Apvienotajā parlamentārajā komitejā,

Delegācija ES un Čīles Apvienotajā parlamentārajā komitejā,

f)   Āzija un Klusā okeāna valstis

Delegācijas attiecībām ar

| — | Japānu, |
| --- | --- |

—

Japānu,

| — | Ķīnas Tautas Republiku, |
| --- | --- |

—

Ķīnas Tautas Republiku,

| — | Indiju, |
| --- | --- |

—

Indiju,

| — | Afganistānu, |
| --- | --- |

—

Afganistānu,

| — | Dienvidāzijas valstīm, |
| --- | --- |

—

Dienvidāzijas valstīm,

| — | Dienvidaustrumu Āzijas valstīm un ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN), |
| --- | --- |

—

Dienvidaustrumu Āzijas valstīm un ar Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN),

| — | Korejas pussalas valstīm, |
| --- | --- |

—

Korejas pussalas valstīm,

| — | Austrāliju un Jaunzēlandi. |
| --- | --- |

—

Austrāliju un Jaunzēlandi.

g)   Āfrika

Delegācija attiecībām ar:

| — | Dienvidāfriku, |
| --- | --- |

—

Dienvidāfriku,

| — | Panāfrikas parlamentu. |
| --- | --- |

—

Panāfrikas parlamentu.

h)   Daudzpusējās asamblejas

Delegācija ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā,

Delegācija Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajā asamblejā,

Delegācija Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā,

Delegācija Euronest parlamentārajā asamblejā,

Delegācija attiecībām ar NATO Parlamentāro asambleju

(tajā ietilps Drošības un aizsardzības apakškomitejas locekļi).

| 2. | (a) | nolemj, ka EPN parlamentāro komiteju sastāvu veidos vienīgi no Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas locekļiem, nodrošinot, ka tiek saglabāta Starptautiskās tirdzniecības komitejas, kā atbildīgās komitejas, vadošā loma, un nolemj, ka šī darbība aktīvi jākoordinē ar ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

nolemj, ka EPN parlamentāro komiteju sastāvu veidos vienīgi no Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Attīstības komitejas locekļiem, nodrošinot, ka tiek saglabāta Starptautiskās tirdzniecības komitejas, kā atbildīgās komitejas, vadošā loma, un nolemj, ka šī darbība aktīvi jākoordinē ar ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju.

| (b) | nolemj, ka dalība Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajā asamblejā, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā un Euronest parlamentārajā asamblejā veidojas vienīgi ar divpusējo vai apakšreģionālo delegāciju starpniecību katrā asamblejā; |
| --- | --- |

(b)

nolemj, ka dalība Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajā asamblejā, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā un Euronest parlamentārajā asamblejā veidojas vienīgi ar divpusējo vai apakšreģionālo delegāciju starpniecību katrā asamblejā;

| 3. | atgādina par Priekšsēdētāju konferences lēmumu izveidot Euronest parlamentāro asambleju ar Ukrainas, Moldovas, Baltkrievijas, Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas parlamentiem; nolemj attiecībā uz Baltkrieviju, ka Priekšsēdētāju konference iesniegs priekšlikumus par Baltkrievijas pārstāvību Euronest parlamentārajā asamblejā; |
| --- | --- |

3.

atgādina par Priekšsēdētāju konferences lēmumu izveidot Euronest parlamentāro asambleju ar Ukrainas, Moldovas, Baltkrievijas, Armēnijas, Azerbaidžānas un Gruzijas parlamentiem; nolemj attiecībā uz Baltkrieviju, ka Priekšsēdētāju konference iesniegs priekšlikumus par Baltkrievijas pārstāvību Euronest parlamentārajā asamblejā;

| 4. | nolemj, ka Delegāciju priekšsēdētāju konferencei vajadzētu sagatavot ikgadēju darba grafika projektu, ko pieņemtu Priekšsēdētāju konference pēc apspriešanās ar Ārlietu komiteju, Attīstības komiteju un Starptautiskās tirdzniecības komiteju, tomēr Priekšsēdētāju konference var grozīt darba grafiku, lai apspriestu aktuālus politiskus notikumus; |
| --- | --- |

4.

nolemj, ka Delegāciju priekšsēdētāju konferencei vajadzētu sagatavot ikgadēju darba grafika projektu, ko pieņemtu Priekšsēdētāju konference pēc apspriešanās ar Ārlietu komiteju, Attīstības komiteju un Starptautiskās tirdzniecības komiteju, tomēr Priekšsēdētāju konference var grozīt darba grafiku, lai apspriestu aktuālus politiskus notikumus;

| 5. | nolemj, ka politiskās grupas un pie politiskām grupām nepiederoši Parlamenta deputāti ieceļ pastāvīgus aizstājējus visu veidu delegācijām, un šo aizstājēju skaits nevar būt lielāks par pilntiesīgo locekļu skaitu, kas pārstāv politiskās grupas vai pie politiskām grupām nepiederošus Parlamenta deputātus; |
| --- | --- |

5.

nolemj, ka politiskās grupas un pie politiskām grupām nepiederoši Parlamenta deputāti ieceļ pastāvīgus aizstājējus visu veidu delegācijām, un šo aizstājēju skaits nevar būt lielāks par pilntiesīgo locekļu skaitu, kas pārstāv politiskās grupas vai pie politiskām grupām nepiederošus Parlamenta deputātus;

| 6. | nolemj pastiprināt sadarbību un apspriešanos ar attiecīgajām delegāciju darbā iesaistītajām komitejām, organizējot šo struktūrvienību apvienotās sanāksmes to parastajās darba vietās; |
| --- | --- |

6.

nolemj pastiprināt sadarbību un apspriešanos ar attiecīgajām delegāciju darbā iesaistītajām komitejām, organizējot šo struktūrvienību apvienotās sanāksmes to parastajās darba vietās;

| 7. | centīsies praktiski nodrošināt, ka viens vai vairāki komiteju referenti/priekšsēdētāji var turklāt arī piedalīties delegāciju, parlamentārās sadarbības komiteju, kā arī apvienoto parlamentāro komiteju un daudzpusējo parlamentāro asambleju darbā; un nolemj, ka priekšsēdētājs pēc delegācijas priekšsēdētāja un attiecīgās komitejas priekšsēdētāja kopīga pieprasījuma atļauj šāda veida komandējumus; |
| --- | --- |

7.

centīsies praktiski nodrošināt, ka viens vai vairāki komiteju referenti/priekšsēdētāji var turklāt arī piedalīties delegāciju, parlamentārās sadarbības komiteju, kā arī apvienoto parlamentāro komiteju un daudzpusējo parlamentāro asambleju darbā; un nolemj, ka priekšsēdētājs pēc delegācijas priekšsēdētāja un attiecīgās komitejas priekšsēdētāja kopīga pieprasījuma atļauj šāda veida komandējumus;

| 8. | nolemj, ka šis lēmums stājas spēkā septītā parlamenta sasaukuma pirmajā sesijā; |
| --- | --- |

8.

nolemj, ka šis lēmums stājas spēkā septītā parlamenta sasaukuma pirmajā sesijā;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/140

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaLūgumrakstu procedūra (Reglamenta VIII virsraksta grozījums)

P6_TA(2009)0353

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Reglamenta pārskatīšanu attiecībā uz lūgumrakstu procedūru (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšsēdētāja 2006. gada 20. jūlija vēstuli,

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A6-0027/2009),

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā, izņemot grozījumu par 193.a pantu (jauns), kas stāsies spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad spēkā būs stājies attiecīgais Līguma noteikums; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka šie grozījumi stāsies spēkā nākamās sesijas pirmajā dienā, izņemot grozījumu par 193.a pantu (jauns), kas stāsies spēkā pirmajā dienā pēc tam, kad spēkā būs stājies attiecīgais Līguma noteikums;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai zināšanai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai zināšanai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Reglaments


  191. pants – 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a | Ja lūgumrakstu ir parakstījušas vairākas fiziskas vai juridiskas personas, parakstītāji ieceļ pārstāvi un viņa aizstājējus, kurus, piemērojot šo virsrakstu, uzskata par lūgumraksta iesniedzējiem.



  Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskatāms pirmais parakstītājs vai cita piemērota persona. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Reglaments

191. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a

Ja šāda iecelšana nav notikusi, par lūgumraksta iesniedzēju uzskatāms pirmais parakstītājs vai cita piemērota persona.

Grozījums Nr. 2

Reglaments

191. pants – 2.b punkts (jauns)

| 2.b | Jebkurš lūgumraksta iesniedzējs var jebkurā laikā atsaukt savu atbalstu lūgumrakstam.



  Ja atbalstu atsauc visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

2.b

Ja atbalstu atsauc visi lūgumraksta iesniedzēji, lūgumraksts vairs nav spēkā.

Grozījums Nr. 3

Reglaments

191. pants – 3. punkts

| 3. | Lūgumraksti jāraksta
  vienā
  no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

3.

Lūgumraksti jāraksta
  vienā
  no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

| 3. | Lūgumraksti jāraksta
  kādā
  no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

3.

Lūgumraksti jāraksta
  kādā
  no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums
  vai kopsavilkums
  kādā no
  Eiropas Savienības
  oficiālajām valodām
  , uz kuriem Parlaments balstās savā darbā
  . Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā tulkojums
  vai kopsavilkums
  iesniegts.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums kādā no oficiālajām valodām. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā tulkojums iesniegts.

Prezidijs var pieņemt lēmumu, ka lūgumrakstiem un sarakstei ar lūgumrakstu iesniedzējiem var izmantot citas dalībvalstī lietotās valodas.

Grozījums Nr. 4

Reglaments

191. pants – 5. punkts

| 5. | Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas
  izskata, vai lūgumraksti attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu
  . |
| --- | --- |

5.

Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas
  izskata, vai lūgumraksti attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu
  .

| 5. | Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas
  nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar EK līguma 194. pantu
  .


  Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz ceturtdaļa komitejas locekļu. |
| --- | --- |

5.

Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas
  nosaka, vai lūgumraksti ir pieņemami saskaņā ar EK līguma 194. pantu
  .

Ja atbildīgā komiteja nevar panākt vienprātīgu lēmumu par lūgumraksta pieņemamību, šo lūgumrakstu atzīst par pieņemamu ar nosacījumu, ka to pieprasa vismaz ceturtdaļa komitejas locekļu.

Grozījums Nr. 5

Reglaments

191. pants – 6. punkts

| 6. | Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu. |
| --- | --- |

6.

Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu.

| 6. | Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu.
  Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus. |
| --- | --- |

6.

Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu.
  Ja iespējams, var ieteikt alternatīvus pārsūdzības līdzekļus.

Grozījums Nr. 6

Reglaments

191. pants – 7. punkts

| 7. | Iepriekšējā punktā noteiktajā gadījumā komiteja var ieteikt lūgumraksta iesniedzējam vērsties attiecīgās dalībvalsts vai Eiropas Savienības kompetentajā iestādē. |
| --- | --- |

7.

svītrots

Grozījums Nr. 7

Reglaments

191. pants – 8. punkts

| 8. | Ja lūgumraksta iesniedzējs nav izteicis vēlēšanos, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli, to iekļauj publiski pieejamā reģistrā
  . |
| --- | --- |

8.

Ja lūgumraksta iesniedzējs nav izteicis vēlēšanos, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli, to iekļauj publiski pieejamā reģistrā
  .

| 8. | Lūgumraksti pēc reģistrācijas parasti kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja vārdu un lūgumraksta saturu
  . |
| --- | --- |

8.

Lūgumraksti pēc reģistrācijas parasti kļūst par publiskiem dokumentiem, un Parlaments pārredzamības nolūkā var publicēt lūgumraksta iesniedzēja vārdu un lūgumraksta saturu
  .

Grozījums Nr. 8

Reglaments

191. pants – 8.a punkts (jauns)

| 8.a | Neatkarīgi no 8. punkta noteikumiem lūgumraksta iesniedzējs var pieprasīt, lai viņa vārds netiktu publicēts viņa privātās dzīves aizsardzības apsvērumu dēļ; tādā gadījumā Parlamentam ir jāņem vērā šis pieprasījums.



  Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem. |
| --- | --- |

8.a

Ja lūgumraksta iesniedzēja sūdzību nevar izmeklēt tāpēc, ka tā ir anonīma, notiek apspriešanās ar lūgumraksta iesniedzēju par veicamiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 9

Reglaments

191. pants – 8.b punkts (jauns)

| 8.b | Lūgumraksta iesniedzējs var pieprasīt, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli; tādā gadījumā Parlaments veic piemērotus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka saturs netiek publiskots. Lūgumraksta iesniedzēju informē par konkrētiem nosacījumiem, ar kādiem šo noteikumu piemēro. |
| --- | --- |

8.b

Grozījums Nr. 10

Reglaments

192. pants – -1. punkts (jauns)

| -1. | Atbildīgā komiteja pieņemamus lūgumrakstus izskata parastā kārtībā, vai nu apspriežoties kārtējā sanāksmē, vai arī izmantojot rakstisko procedūru. Lūgumrakstu iesniedzējus var uzaicināt piedalīties komitejas sanāksmē, ja tiek apspriesti viņu lūgumraksti, vai arī viņi var pieprasīt atļauju būt klāt sanāksmē. Sanāksmes vadītājs pieņem lēmumu par atļauju uzstāties lūgumrakstu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

-1.

Grozījums Nr. 11

Reglaments

192. pants – 1. punkts

| 1. | Atbildīgā
  komiteja var nolemt sagatavot
  ziņojumus vai jebkurā citā veidā izteikt savu viedokli par lūgumrakstiem, kurus tā ir atzinusi par pieņemamiem
  . |
| --- | --- |

1.

Atbildīgā
  komiteja var nolemt sagatavot
  ziņojumus vai jebkurā citā veidā izteikt savu viedokli par lūgumrakstiem, kurus tā ir atzinusi par pieņemamiem
  .

| 1. | Saskaņā ar Reglamenta 45. panta 1. punktu
  komiteja var nolemt sagatavot
  patstāvīgu ziņojumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien Priekšsēdētāju konference neiebilst
  .
  Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos iesniedz apstiprināšanai vienā balsojumā, un par tiem nenotiek debates, ja vien Priekšsēdētāju konference nenolemj izņēmuma kārtā piemērot 131.a pantu. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Reglamenta 45. panta 1. punktu
  komiteja var nolemt sagatavot
  patstāvīgu ziņojumu par lūgumrakstu, kas atzīts par pieņemamu, vai iesniegt Parlamentam īsu rezolūcijas priekšlikumu, ja vien Priekšsēdētāju konference neiebilst
  .
  Šādus rezolūciju priekšlikumus iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kura notiek ne vēlāk kā astoņas nedēļas pēc šo priekšlikumu apstiprināšanas komitejā. Tos iesniedz apstiprināšanai vienā balsojumā, un par tiem nenotiek debates, ja vien Priekšsēdētāju konference nenolemj izņēmuma kārtā piemērot 131.a pantu.

Komiteja var lūgt
  citas komitejas
  atzinumu saskaņā ar 146. pantu, it īpaši, ja lūgumraksta mērķis ir grozīt spēkā esošos tiesību aktu
  s.

Saskaņā ar 46. pantu un VI pielikumu
  komiteja var lūgt atzinumu
  citām komitejām, kuras ir īpaši kompetentas izskatāmajā jautājumā
  .

Grozījums Nr. 12

Reglaments

192. pants – 2. punkts

| 2. | Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā. |
| --- | --- |

2.

Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā.

| 2. | Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt
  vai atsaukt
  atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā. |
| --- | --- |

2.

Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt
  vai atsaukt
  atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir atzīts par pieņemamu un ierakstīts reģistrā.

Grozījums Nr. 13

Reglaments

192. pants – 3. punkts

| 3. | Izskatot
  lūgumrakstus
  vai
  konstatējot faktus, komiteja var
  uzklausīt lūgumrakstu iesniedzējus un
  organizēt
  vispārēju uzklausīšanu vai nosūtīt komitejas locekļus konstatēt faktus uz vietas
  . |
| --- | --- |

3.

Izskatot
  lūgumrakstus
  vai
  konstatējot faktus, komiteja var
  uzklausīt lūgumrakstu iesniedzējus un
  organizēt
  vispārēju uzklausīšanu vai nosūtīt komitejas locekļus konstatēt faktus uz vietas
  .

| 3. | Rūpīgi izvērtējot
  lūgumrakstus, konstatējot faktus
  vai meklējot risinājumus
  , komiteja var organizēt
  faktu vākšanas vizītes uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.




  Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo atskaites par braucieniem. Atskaites tiek apstiprinātas komitejā un pēc tam nosūtītas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

3.

Rūpīgi izvērtējot
  lūgumrakstus, konstatējot faktus
  vai meklējot risinājumus
  , komiteja var organizēt
  faktu vākšanas vizītes uz dalībvalsti vai reģionu, uz kuru attiecas lūgumraksts.

Vizīšu dalībniekiem ir jāsagatavo atskaites par braucieniem. Atskaites tiek apstiprinātas komitejā un pēc tam nosūtītas priekšsēdētājam.

Grozījums Nr. 14

Reglaments

192. pants – 4. punkts

| 4. | Lai sagatavotu atzinumu,
  komiteja var prasīt, lai Komisija tai
  iesniedz dokumentus, sniedz
  informāciju
  vai ļauj izmantot tās pakalpojumus
  . |
| --- | --- |

4.

Lai sagatavotu atzinumu,
  komiteja var prasīt, lai Komisija tai
  iesniedz dokumentus, sniedz
  informāciju
  vai ļauj izmantot tās pakalpojumus
  .

| 4. | Komiteja var prasīt, lai Komisija tai
  palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Kopienas tiesību piemērošanu vai atbilstību tām, kā arī sniedzot visu
  informāciju
  vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu
  .
  Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs
  . |
| --- | --- |

4.

Komiteja var prasīt, lai Komisija tai
  palīdz, it īpaši sniedzot skaidrojumus par Kopienas tiesību piemērošanu vai atbilstību tām, kā arī sniedzot visu
  informāciju
  vai dokumentus saistībā ar lūgumrakstu
  .
  Komisijas pārstāvjus aicina piedalīties komitejas sanāksmēs
  .

Grozījums Nr. 15

Reglaments

192. pants – 5. punkts

| 5. | Vajadzības gadījumā
  komiteja
  iesniedz Parlamentam balsošanai rezolūcijas priekšlikumus par tiem lūgumrakstiem, kurus tā ir izskatījusi
  . |
| --- | --- |

5.

Vajadzības gadījumā
  komiteja
  iesniedz Parlamentam balsošanai rezolūcijas priekšlikumus par tiem lūgumrakstiem, kurus tā ir izskatījusi
  .

| 5. | Komiteja
  var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi. |
| --- | --- |

5.

Komiteja
  var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs nosūta tās atzinumu vai ieteikumu Komisijai, Padomei vai attiecīgajai dalībvalsts iestādei un aicina rīkoties vai sniegt atbildi.

Komiteja var arī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs tās atzinumu nodod Komisijai vai Padomei.

Grozījums Nr. 16

Reglaments

192. pants – 7. punkts

| 7. | Parlamenta priekšsēdētājs lūgumrakstu iesniedzējiem
  paziņo
  pieņemtos lēmumus un tos pamato
  . |
| --- | --- |

7.

Parlamenta priekšsēdētājs lūgumrakstu iesniedzējiem
  paziņo
  pieņemtos lēmumus un tos pamato
  .

| 7. | Lūgumraksta iesniedzējam
  paziņo
  komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šā lēmuma pamatojumu
  .


  Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, to paziņo par slēgtu un par to informē lūgumraksta iesniedzēju. |
| --- | --- |

7.

Lūgumraksta iesniedzējam
  paziņo
  komitejas pieņemto lēmumu un sniedz šā lēmuma pamatojumu
  .

Kad pieņemama lūgumraksta izskatīšana ir pabeigta, to paziņo par slēgtu un par to informē lūgumraksta iesniedzēju.

Grozījums Nr. 17

Reglaments

193.a pants (jauns)

193.a pants

Pilsoņu iniciatīva

Ja Parlaments ir informēts, ka Komisija saskaņā ar ES līguma 11. panta 4. punktu ir aicināta iesniegt tiesību akta priekšlikumu, Lūgumrakstu komiteja pārbauda, vai tas var ietekmēt tās darbu, un, ja vajadzīgs, šo faktu dara zināmu personām, kuras iesniegušas lūgumrakstus par saistītiem tematiem.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/145

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaParlamenta Reglamenta vispārēja pārskatīšana

P6_TA(2009)0359

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0273/2009),

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | nolemj Reglamentā kā XVI e pielikumu iekļaut Rīcības kodeksu sarunām par koplēmuma dokumentiem, kuru Priekšsēdētāju konference apstiprināja 2008. gada 18. septembrī; |
| --- | --- |

2.

nolemj Reglamentā kā XVI e pielikumu iekļaut Rīcības kodeksu sarunām par koplēmuma dokumentiem, kuru Priekšsēdētāju konference apstiprināja 2008. gada 18. septembrī;

| 3. | nolemj, ka šie grozījumi stāsies spēkā Parlamenta 7. sasaukuma pirmajā dienā; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka šie grozījumi stāsies spēkā Parlamenta 7. sasaukuma pirmajā dienā;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijas nolūkā. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijas nolūkā.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Parlamenta Reglaments


  9. pants – 1. punkts – 1. daļa |
| 1. | Parlamentam ir tiesības noteikt atklātības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kas pievienoti šim Reglamentam kā pielikums. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Parlamenta Reglaments

9. pants – 1. punkts – 1. daļa

1.

Parlamentam ir tiesības noteikt atklātības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kas pievienoti šim Reglamentam kā pielikums.

| 1. | Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kuri pievienoti šim Reglamentam kā pielikums. |
| --- | --- |

1.

Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kuri pievienoti šim Reglamentam kā pielikums.

Grozījums Nr. 2

Parlamenta Reglaments

10.a pants (jauns)

10.a pants

Novērotāji

| 1. | Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un to izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 51

Parlamenta Reglaments

11. pants

Vecākais deputāts

Sēdes vadītājs uz laiku

| 1. | Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanu vada
  gados vecākais no klātesošajiem deputātiem
  . |
| --- | --- |

1.

Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanu vada
  gados vecākais no klātesošajiem deputātiem
  .

| 1. | Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada
  iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņš nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem vecākuma secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā
  . |
| --- | --- |

1.

Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada
  iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņš nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem vecākuma secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā
  .

| 2. | Gados vecākajam
  deputātam
  vadot sēdi
  , apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja vēlēšanām un deputātu pilnvaru pārbaudi. |
| --- | --- |

2.

Gados vecākajam
  deputātam
  vadot sēdi
  , apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja vēlēšanām un deputātu pilnvaru pārbaudi.

| 2. | Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus,
  apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi. |
| --- | --- |

2.

Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus,
  apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi.

Gados vecākais
  deputāts īsteno 3. panta 2. punkta otrajā apakšpunktā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, ko vada
  gados vecākais deputāts
  , nodod komitejai, kura ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš
  vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

Grozījums Nr. 52

Parlamenta Reglaments

13. pants

| 1. | Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz
  gados vecākajam
  deputātam, kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| --- | --- |

1.

Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz
  gados vecākajam
  deputātam, kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

| 1. | Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz deputātam,
  kurš saskaņā ar 11. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un
  kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts. |
| --- | --- |

1.

Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz deputātam,
  kurš saskaņā ar 11. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un
  kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

| 2. | Tiklīdz
  ir ievēlēts
  Parlamenta priekšsēdētājs,
  gados vecākais
  deputāts sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz
  ir ievēlēts
  Parlamenta priekšsēdētājs,
  gados vecākais
  deputāts sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

| 2. | Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs
  ir ievēlēts
  , deputāts
  , kurš saskaņā ar 11. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus,
  sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

2.

Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs
  ir ievēlēts
  , deputāts
  , kurš saskaņā ar 11. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus,
  sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

Grozījums Nr. 3

Parlamenta Reglaments

24. pants – 4.a punkts (jauns)

| 4.a | Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kas atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu un kas iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei. |
| --- | --- |

4.a

Grozījums Nr. 4

Parlamenta Reglaments

28. pants – 2. punkts

| 2. | Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un trīsdesmit dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta
  biļetenā
  kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas. |
| --- | --- |

2.

Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un trīsdesmit dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta
  biļetenā
  kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

| 2. | Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam,
  dara zināmus deputātiem
  un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta
  tīmekļa vietnē
  kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas. |
| --- | --- |

2.

Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam,
  dara zināmus deputātiem
  un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta
  tīmekļa vietnē
  kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

Grozījums Nr. 5

Parlamenta Reglaments

30.a pants (jauns)

30.a pants

Sadarbības grupas

| 1. | Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. Šādi grupējumi saskaņā ar I pielikumu deklarē jebkādu ārēju atbalstu. |
| --- | --- |

2.

Grozījums Nr. 6

Reglaments

36. pants – 1. punkts

| 1. | Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību
  finanšu plānam
  . |
| --- | --- |

1.

Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību
  finanšu plānam
  .

| 1. | Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību
  daudzgadu finanšu shēmai
  . |
| --- | --- |

1.

Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību
  daudzgadu finanšu shēmai
  .

(Horizontāls grozījums: vārdi “finanšu plānam” visā Reglamenta tekstā jāaizstāj ar vārdiem “daudzgadu finanšu shēmai”.)

Grozījums Nr. 7

Parlamenta Reglaments

39. pants – 1. punkts

| 1. | Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

| 1. | Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu.
  galīgajā balsojumā
  Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu.
  galīgajā balsojumā
  Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

Grozījums Nr. 8

Parlamenta Reglaments

45. pants – 2. punkts

| 2. | Rezolūcijas priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  nepieņem
  izskatīšanai plenārsēdē, ja
  vien tos nav
  iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju
  , taču
  var iesniegt alternatīvus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs ir iekļaujams kā galvenais, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 38.a vai 39. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  nepieņem
  izskatīšanai plenārsēdē, ja
  vien tos nav
  iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju
  , taču
  var iesniegt alternatīvus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs ir iekļaujams kā galvenais, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 38.a vai 39. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem.

| 2. | Rezolūciju priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  pieņem
  izskatīšanai plenārsēdē
  tikai tad
  , ja tos
  ir
  iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju,
  vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu
  .
  Politiskās grupas
  var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 41. vai 42. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku ziņojumu saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

Rezolūciju priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
  pieņem
  izskatīšanai plenārsēdē
  tikai tad
  , ja tos
  ir
  iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju,
  vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu
  .
  Politiskās grupas
  var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 41. vai 42. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku ziņojumu saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 9

Parlamenta Reglaments

47. pants – 3. ievilkums

| — | attiecīgais priekšsēdētājs, referents un atzinuma sagatavotājs
  cenšas
  kopīgi
  noteikt
  teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienoties par konkrētiem sadarbības noteikumiem; |
| --- | --- |

—

attiecīgais priekšsēdētājs, referents un atzinuma sagatavotājs
  cenšas
  kopīgi
  noteikt
  teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienoties par konkrētiem sadarbības noteikumiem;

| — | attiecīgie priekšsēdētāji un referenti kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību.
  Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra saskaņā ar 47.a. pantu; pēc analoģijas piemēro 179. panta 2. punkta otro un trešo teikumu
  ; |
| --- | --- |

—

attiecīgie priekšsēdētāji un referenti kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību.
  Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra saskaņā ar 47.a. pantu; pēc analoģijas piemēro 179. panta 2. punkta otro un trešo teikumu
  ;

Grozījums Nr. 10

Parlamenta Reglaments

47. pants – 4. ievilkums

| — | par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri
  pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja domām un kad ir notikusi apspriešanās ar iesaistītās komitejas priekšsēdētāju saskaņā ar VI pielikumu attiecas uz
  iesaistītās komitejas
  ekskluzīvo kompetenci, kura sniedz atzinumu, un kuri nav pretrunā ar pārējām ziņojuma daļām
  .
  Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs ņem vērā visas vienošanās, kas panāktas saskaņā ar trešo ievilkumu
  ; |
| --- | --- |

—

par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri
  pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja domām un kad ir notikusi apspriešanās ar iesaistītās komitejas priekšsēdētāju saskaņā ar VI pielikumu attiecas uz
  iesaistītās komitejas
  ekskluzīvo kompetenci, kura sniedz atzinumu, un kuri nav pretrunā ar pārējām ziņojuma daļām
  .
  Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs ņem vērā visas vienošanās, kas panāktas saskaņā ar trešo ievilkumu
  ;

| — | atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē.
  Ja atbildīgā komiteja noraida grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas kopīgajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē
  ; |
| --- | --- |

—

atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē.
  Ja atbildīgā komiteja noraida grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas kopīgajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē
  ;

Grozījums Nr. 11

Parlamenta Reglaments

47.a pants (jauns)

47.a pants

Komiteju apvienoto sanāksmju procedūra

Ja ir izpildīti 46. panta 1. punkta un 47. panta nosacījumi, Priekšsēdētāju konference, ja tā uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs, var nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra un kopīga balsošana. Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso apvienotajā sanāksmē, ko kopīgi vada attiecīgo komiteju priekšsēdētāji. Iesaistītās komitejas var izveidot komiteju sadarbības darba grupas, lai sagatavotu apvienotās sanāksmes un kopīgo balsošanu.

Grozījums Nr. 12

Reglaments

51. pants – 2. punkts – otrā daļa

Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas
  apspriežu procedūra
  . Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas
  pirmais lasījums
  . Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

Grozījums Nr. 13

Parlamenta Reglaments

51. pants – 3. punkts

| 3. | Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nodod Padomei un Komitejai kā Parlamenta
  atzinumu
  . |
| --- | --- |

3.

Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nodod Padomei un Komitejai kā Parlamenta
  atzinumu
  .

| 3. | Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komitejai kā Parlamenta
  nostāju
  . |
| --- | --- |

3.

Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komitejai kā Parlamenta
  nostāju
  .

(Horizontāls grozījums: visos noteikumos par komplēmuma procedūru vārdi “Parlamenta atzinums” visā Reglamenta tekstā jāaizstāj ar “Parlamenta nostāja”.)

Grozījums Nr. 14

Parlamenta Reglaments

52. pants – 1. punkts

| 1. | Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

| 1. | Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu
  vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti
  , Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. |
| --- | --- |

1.

Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu
  vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti
  , Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

Grozījums Nr. 15

Reglaments

52. pants – 2. punkts

| 2. | Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka
  apspriežu
  procedūra
  nav vajadzīga
  , un par to informē Padomi. |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka
  apspriežu
  procedūra
  nav vajadzīga
  , un par to informē Padomi.

| 2. | Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra
  ir pabeigta
  , un par to informē Padomi. |
| --- | --- |

2.

Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra
  ir pabeigta
  , un par to informē Padomi.

Grozījums Nr. 16

Reglaments

52. pants – 3. punkts

| 3. | Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. |
| --- | --- |

3.

Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu.

| 3. | Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu,
  izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu
  . |
| --- | --- |

3.

Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu,
  izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu
  .

Šādā gadījumā
  atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ
  , atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 59

Parlamenta Reglaments

65.a pants (jauns) (jāiekļauj 6. nodaļā “Likumdošanas procedūras pabeigšana”)

65.a pants

Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā

| 1. | Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos, notiek, ņemot vērā Rīcības kodeksu sarunām par parastās likumdošanas procedūru (XVIe pielikums). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pirms sākt šādas sarunas, atbildīgajai komitejai principā būtu jāpieņem lēmums ar tās locekļu balsu vairākumu un jāapstiprina pilnvaras, nostādnes vai prioritātes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja atbildīgajā komitejā ziņojums ir pieņemts un pēc tam sarunās tiek panākts kompromiss ar Padomi, ar šo komiteju jebkurā gadījumā vēlreiz apspriežas pirms balsošanas plenārsēdē. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 18

Parlamenta Reglaments

66. pants

| 1. | Ja saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir pieņēmusi
  Parlamenta grozījumus, bet citādi nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, vai arī ja neviena no abām iestādēm nav grozījusi Komisijas priekšlikumu,
  Parlamenta priekšsēdētājs paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts
  galīgā variantā
  . |
| --- | --- |

1.

Ja saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir pieņēmusi
  Parlamenta grozījumus, bet citādi nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, vai arī ja neviena no abām iestādēm nav grozījusi Komisijas priekšlikumu,
  Parlamenta priekšsēdētājs paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts
  galīgā variantā
  .

Ja saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību
  251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi
  Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 172.a pantu
  ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts
  tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

| 2. | Pirms paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs pārbauda, vai Padomes veiktie tehniskie pielāgojumi neskar priekšlikuma būtību. Ja rodas šaubas, viņš apspriežas ar atbildīgo komiteju. Ja izrādās, ka daži grozījumi skar priekšlikuma būtību, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka Parlaments izskatīs priekšlikumu otrajā lasījumā, tiklīdz būs izpildīti 57. panta nosacījumi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pēc 1. punktā minētās paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta ierosināto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” saskaņā ar 68. pantu. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 19

Parlamenta Reglaments

68. pants – virsraksts

Grozījums Nr. 20

Parlamenta Reglaments

68. pants – 1. punkts

| 1. | Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtos tiesību aktus paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras. |
| --- | --- |

1.

svītrots

Grozījums Nr. 21

Parlamenta Reglaments

68. pants – 7. punkts

| 7. | Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri nodrošina iepriekš minēto tiesību aktu publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

7.

svītrots

Grozījums Nr. 22

Parlamenta Reglaments

68.a pants (jauns) (jāiekļauj 6. nodaļā “Likumdošanas procedūras pabeigšana”)

68.a pants

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Kad saskaņā ar 172.a pantu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri tos publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Grozījums Nr. 68

Parlamenta Reglaments

80.a pants – 3. punkts – 3. daļa

Taču
  izņēmuma un atsevišķos gadījumos par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt grozījumus tām priekšlikuma daļām, kuras atstāj iepriekšējā redakcijā, ja atzīst, ka tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci un saistību ar citiem grozījumiem, kuri ir pieņemami. Šādu grozījumu iemesli jāsniedz rakstiski pamatojumā.

Tomēr, ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt grozījumus priekšlikuma kodificētajām daļām, tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai, un Komisijas pienākums, pirms notiek balsošana saskaņā ar 50. pantu, ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz grozījumiem un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu.

Grozījums Nr. 23

Parlamenta Reglaments

83. pants – 1. punkts

| 1. | Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, ieskaitot nolīgumus tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja
  seko, lai
  Komisija
  pilnībā informētu Parlamentu
  , vajadzības gadījumā ‐ konfidenciāli, par
  saviem
  ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām. |
| --- | --- |

1.

Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, ieskaitot nolīgumus tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja
  seko, lai
  Komisija
  pilnībā informētu Parlamentu
  , vajadzības gadījumā ‐ konfidenciāli, par
  saviem
  ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām.

| 1. | Ja
  ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, tostarp par nolīgumiem tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja
  var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 179. panta 2. punktu, 47. vai 47.a pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja
  ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, tostarp par nolīgumiem tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja
  var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 179. panta 2. punktu, 47. vai 47.a pantu.

Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka
  Komisija
  sniedz
  , vajadzības gadījumā ‐ konfidenciāli,
  Parlamentam visu informāciju
  par ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām,
  kā arī 3. un 4. punktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 24

Reglaments

83. pants – 6.a punkts (jauns)

| 6.a | Pirms balsošanas par piekrišanu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz desmitā daļa deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem. Ja Parlaments šo priekšlikumu apstiprina, balsošanu par piekrišanu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

6.a

Grozījums Nr. 25

Reglaments

97. pants – 3. punkts

| 3. | Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un
  pārējiem pielikumā minētajiem dokumentiem
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā. |
| --- | --- |

3.

Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un
  pārējiem pielikumā minētajiem dokumentiem
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.

| 3. | Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un
  atsevišķiem citiem dokumentu veidiem
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā. |
| --- | --- |

3.

Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un
  atsevišķiem citiem dokumentu veidiem
  saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.

Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita
  Parlamenta
  apstiprinātajā sarakstā, kas
  pievienots pielikumā
  . Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos.

Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita
  Prezidija
  apstiprinātajā sarakstā, kas
  publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē
  . Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
  šādi dokumenti
  ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

Tie Parlamenta dokumenti, kuriem nav tiešas piekļuves ar reģistra palīdzību,
  ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

(Svītrots XV pielikums.)

Grozījums Nr. 26

Parlamenta Reglaments

103. pants – 1. punkts

| 1. | Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma izteikšanai. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs izteikt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas trīsdesmit minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus. |
| --- | --- |

1.

Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma izteikšanai. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs izteikt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas trīsdesmit minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

| 1. | Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai.
  Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu
  . Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus. |
| --- | --- |

1.

Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai.
  Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu
  . Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

Grozījums Nr. 60

Parlamenta Reglaments

116. pants – 1. punkts

| 1. | Vismaz pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības
  darbības jomu
  . Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā - piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija. |
| --- | --- |

1.

Vismaz pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības
  darbības jomu
  . Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā - piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

| 1. | Ne vairāk kā pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības
  kompetences jomām, bet kas neattiecas uz jautājumiem, kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod Parlamenta priekšsēdētājs, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
  Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā ‐ piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija. |
| --- | --- |

1.

Ne vairāk kā pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības
  kompetences jomām, bet kas neattiecas uz jautājumiem, kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod Parlamenta priekšsēdētājs, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
  Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā ‐ piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

Grozījums Nr. 27

Reglaments

116. pants – 3. punkts

| 3. | Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā. |
| --- | --- |

3.

Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā.

| 3. | Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā,
  savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos
  . |
| --- | --- |

3.

Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā,
  savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos
  .

Grozījums Nr. 28

Reglaments

116. pants – 4. punkts

| 4. | Sesijas beigās šo deklarāciju,
  norādot
  parakstītāju vārdus,
  nodod deklarācijā minētajām iestādēm
  .
  To iekļauj tās sēdes protokolā, kuras laikā par to paziņoja. Protokola publicēšana norāda, ka procedūra ir beigusies. |
| --- | --- |

4.

Sesijas beigās šo deklarāciju,
  norādot
  parakstītāju vārdus,
  nodod deklarācijā minētajām iestādēm
  .
  To iekļauj tās sēdes protokolā, kuras laikā par to paziņoja. Protokola publicēšana norāda, ka procedūra ir beigusies.

| 4. | Procedūra tiek pabeigta
  , sesijas beigās
  nosūtot adresātiem
  šo deklarāciju
  un
  parakstītāju vārdus. |
| --- | --- |

4.

Procedūra tiek pabeigta
  , sesijas beigās
  nosūtot adresātiem
  šo deklarāciju
  un
  parakstītāju vārdus.

Grozījums Nr. 29

Parlamenta Reglaments

131.a pants

Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka tematu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Tādā gadījumā Komisijai ir iespēja
  izteikties un katram deputātam ir tiesības paust savu viedokli, iesniedzot papildu rakstisku deklarāciju saskaņā ar 142. panta 7. punktu
  .

Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka jautājumu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Šādā gadījumā Komisijai ir iespēja
  atbildēt pēc debatēm, kuras ilgst ne vairāk kā desmit minūtes un kuru laikā priekšsēdētājs var dot vārdu ne ilgāk kā uz vienu minūti katram deputātam, kas to prasa.

Grozījums Nr. 30 un 66

Reglaments

142. pants

Uzstāšanās laika sadale

Uzstāšanās laika sadale
  un runātāju saraksts

| 1. | Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs runātājiem iedala katram savu laiku. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs runātājiem iedala katram savu laiku. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

| 1. | Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

| 1.a | Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda. |
| --- | --- |

1.a

| 1.b | Priekšsēdētājs īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu, kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu. |
| --- | --- |

1.b

| 2. | Uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem: |
| --- | --- |

2.

Uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

| 2. | Šīs debašu daļas
  uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem: |
| --- | --- |

2.

Šīs debašu daļas
  uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

| a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |
| --- | --- |

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |
| --- | --- |

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

| 3. | Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no tām piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no tām piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

| 3. | Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

| 3.a | Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs aicina deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs cik vien tas ir iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.a

| 3.b | Pēc pieprasījuma vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj. |
| --- | --- |

3.b

| 3.c | Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi. |
| --- | --- |

3.c

| 4. | Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem apstiprinātajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nepārsniedz vienu minūti. |
| --- | --- |

4.

Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem apstiprinātajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nepārsniedz vienu minūti.

| 4. | Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti. |
| --- | --- |

4.

Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

| 4.a | Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku. |
| --- | --- |

4.a

| 5. | Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem. |
| --- | --- |

5.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem.

| 5. | Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu
  uzstāšanos
  . |
| --- | --- |

5.

Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu
  uzstāšanos
  .

| 6. | Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu. |
| --- | --- |

6.

Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

| 6. | Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu. |
| --- | --- |

6.

Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

| 7. | Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz divsimt vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai. |
| --- | --- |

7.

Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz divsimt vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

| 7. | Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai |
| --- | --- |

7.

Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai

( 141. un 143. pants atkrīt)

Grozījums Nr. 32

Reglaments

150. pants – 6. punkts – 2.a daļa (jauna)

Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

Grozījums Nr. 33

Reglaments

156. pants

Ja kādam ziņojumam ir iesniegti vairāk nekā piecdesmit grozījumi izskatīšanai plenārsēdē, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai komiteja sasauc sanāksmi to izskatīšanai. Ja šajā posmā viena desmitā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par šo grozījumu, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

1.
  Ja
  izskatīšanai plenārsēdē
  ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
  kādam ziņojumam un pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi
  , pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai
  atbildīgā
  komiteja sasauc sanāksmi
  šo grozījumu vai pieprasījumu
  izskatīšanai. Ja šajā posmā viena desmitā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par
  kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi
  , to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

Grozījums Nr. 34

Parlamenta Reglaments

157. pants – 1. punkts

| 1. | Politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām
  katrai
  ir
  sava loģiskā
  nozīme vai sava normatīvā vērtība. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām
  katrai
  ir
  sava loģiskā
  nozīme vai sava normatīvā vērtība.

| 1. | Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme
  un/vai
  normatīva vērtība. |
| --- | --- |

1.

Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme
  un/vai
  normatīva vērtība.

Grozījums Nr. 35

Parlamenta Reglaments

159.a pants (jauns)

159.a pants

Galīgais balsojums

Kad jābalso par jebkuru tiesību akta priekšlikumu ‐ gan tad, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums, Parlaments balso pēc saraksta, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu.

Grozījums Nr. 36

Parlamenta Reglaments

160. pants – 1. punkts

| 1. | Papildus gadījumiem, kas noteikti 99. panta 4. punktā
  un
  100. panta 5. punktā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu. |
| --- | --- |

1.

Papildus gadījumiem, kas noteikti 99. panta 4. punktā
  un
  100. panta 5. punktā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

| 1. | Papildus gadījumiem, kas paredzēti 99. panta 4. punktā, 100. panta 5. punktā
  un 159.a pantā
  , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu. |
| --- | --- |

1.

Papildus gadījumiem, kas paredzēti 99. panta 4. punktā, 100. panta 5. punktā
  un 159.a pantā
  , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

Grozījums Nr. 37

Parlamenta Reglaments

160. pants – 2. punkts – 1. daļa

| 2. | Balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais. |
| --- | --- |

2.

Balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

| 2. | Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ
  , balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais. |
| --- | --- |

2.

Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ
  , balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

Grozījums Nr. 38

Reglaments

162. pants – 4. punkts – pirmā daļa

| 4. | Aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz
  seši
  balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus. |
| --- | --- |

4.

Aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz
  seši
  balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

| 4. | Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana
  , aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz
  astoņi
  balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus. |
| --- | --- |

4.

Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana
  , aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz
  astoņi
  balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

Grozījums Nr. 39

Reglaments

172. pants

| 1. | Katras sēdes protokolu ar Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma. |
| --- | --- |

1.

Katras sēdes protokolu ar Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

| 1. | Katras sēdes protokolu ar
  tās norises izklāstu
  , Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma. |
| --- | --- |

1.

Katras sēdes protokolu ar
  tās norises izklāstu
  , Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 52. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 61. panta 3. punktu noraida Padomes kopējo nostāju.

Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem”šī panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 52. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 61. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju.

Parlamenta pieņemtos tekstus izdala atsevišķi. Ja Parlamenta pieņemtajos normatīvajos tekstos ir grozījumi, publicē konsolidēto tekstu.

| 2. | Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu. |
| --- | --- |

2.

Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

| 2. | Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu. |
| --- | --- |

2.

Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

| 3. | Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītos grozījumus. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par
  protokolu
  , ir viena minūte. |
| --- | --- |

3.

Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītos grozījumus. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par
  protokolu
  , ir viena minūte.

| 3. | Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par
  tematu,
  ir ne vairāk kā viena minūte. |
| --- | --- |

3.

Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par
  tematu,
  ir ne vairāk kā viena minūte.

| 4. | Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu viena mēneša laikā publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

4.

Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu viena mēneša laikā publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

| 4. | Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

4.

Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Grozījums Nr. 40

Parlamenta Reglaments

172.a pants (jauns)

172.a pants

Pieņemtie teksti

| 1. | Parlamenta pieņemtos tekstus publicē uzreiz pēc balsošanas. Tos iesniedz Parlamentam kopā ar attiecīgās sēdes protokolu un glabā Parlamenta arhīvā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamenta pieņemtajiem tekstiem sagatavo galīgo juridiski lingvistisko redakciju, un par to ir atbildīgs Parlamenta priekšsēdētājs. Ja šādi teksti ir pieņemti saskaņā ar Parlamenta un Padomes panākto nolīgumu, galīgo redakciju sagatavo abas iestādes, cieši sadarbojoties un savstarpēji vienojoties. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reglamenta 216. pantā noteikto procedūru piemēro, kad nolūkā nodrošināt dokumenta kvalitāti un saskaņotību ar Parlamenta pausto gribu ir vajadzīgi pielāgojumi, kuri ir būtiskāki nekā pārrakstīšanās kļūdu labojumi vai labojumi, kas jāizdara, lai nodrošinātu visu valodu versiju saskaņotību, kā arī to lingvistisku pareizību un terminoloģisku konsekvenci. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nostājas, ko Parlaments pieņēmis saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, sagatavo kā konsolidētu tekstu. Ja Parlamenta balsojums nav atkarīgs no vienošanās, kas panākta ar Padomi, konsolidētajā tekstā iezīmē visus pieņemtos grozījumus. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kad ir sagatavota pieņemto tekstu galīgā redakcija, tos paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs un publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 41

Parlamenta Reglaments

175. pants

Pagaidu
  komiteju izveide

Īpašo
  komiteju izveide

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot
  pagaidu
  komitejas, kuru kompetences, sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par divpadsmit mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina.

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot
  īpašās
  komitejas, kuru kompetences, sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina

Ja
  pagaidu
  komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

Ja
  īpašās
  komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

Grozījums Nr. 42

Parlamenta Reglaments

177. pants – 1. punkts – komentārs (jauns)

Politisko grupu proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

Grozījums Nr. 43

Parlamenta Reglaments

179. pants – 2. punkts

| 2. | Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
  Par to informē
  Komiteju priekšsēdētāju
  konferenci, un tā var sniegt Priekšsēdētāju konferencei savu
  ieteikumu. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu darba nedēļu laikā pēc kompetenču jautājuma iesniegšanas izskatīšanai. Ja lēmumu nepieņem, šo jautājumu iekļauj izlemšanai nākamās sesijas darba kārtībā. |
| --- | --- |

2.

Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
  Par to informē
  Komiteju priekšsēdētāju
  konferenci, un tā var sniegt Priekšsēdētāju konferencei savu
  ieteikumu. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu darba nedēļu laikā pēc kompetenču jautājuma iesniegšanas izskatīšanai. Ja lēmumu nepieņem, šo jautājumu iekļauj izlemšanai nākamās sesijas darba kārtībā.

| 2. | Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz
  Komiteju priekšsēdētāju
  konferences
  ieteikumu,
  vai ‐ ja šāds ieteikums nav paredzams ‐ uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja
  Priekšsēdētāju konference lēmumu
  šajā termiņā nav pieņēmusi, ieteikumu uzskata par apstiprinātu
  . |
| --- | --- |

2.

Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
  Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz
  Komiteju priekšsēdētāju
  konferences
  ieteikumu,
  vai ‐ ja šāds ieteikums nav paredzams ‐ uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja
  Priekšsēdētāju konference lēmumu
  šajā termiņā nav pieņēmusi, ieteikumu uzskata par apstiprinātu
  .

Grozījums Nr. 44

Parlamenta Reglaments

179. pants – 2. punkts – komentārs (jauns)

Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 47. pantu.

Grozījums Nr. 45

Reglaments

182.a pants (jauns)

182.a pants

Komiteju koordinatori un ēnu referenti

| 1. | Politiskās grupas vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus. Koordinatori cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, viņi var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties koplēmuma procedūrās panākt vienošanos ar Padomi. |
| --- | --- |

3.

Grozījums Nr. 46

Reglaments

184. pants

Katras komitejas sanāksmju protokolus izdala visiem komitejas locekļiem un tos apstiprina
  nākamās sanāksmes laikā
  .

Katras komitejas sanāksmju protokolus izdala visiem komitejas locekļiem un tos apstiprina.

Grozījums Nr. 47

Reglaments

186. pants

Komitejas sanāksmēm pēc analoģijas piemēro 11., 12., 13., 16., 17., 140., 141. pantu, 143. panta 1. punktu, 146., 148., 150. līdz 153. pantu, 155. pantu, 157. panta 1. punktu, 158., 159., 161., 162., 164. līdz 167. pantu, 170. un 171. pantu.

Komitejas sanāksmēm pēc analoģijas piemēro 11., 12., 13., 16., 17.,
  34. – 41. pantu,
  140., 141. pantu, 143. panta 1. punktu, 146., 148., 150. – 153. pantu, 155. pantu, 157. panta 1. punktu, 158., 159., 161., 162., 164. – 167. pantu, 170. un 171. pantu.

Grozījums Nr. 48

Parlamenta Reglaments

188. pants – 6.a punkts (jauns)

| 6.a | Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam. |
| --- | --- |

6.a

Grozījums Nr. 49

Parlamenta Reglaments

192. pants – 1.a punkts (jauns)

| 1.а | It īpaši, kad ziņojums veltīts Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanai vai interpretēšanai vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanai, par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 46. panta 1. punktu un 47. panta pirmo un otro ievilkumu. Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam. |
| --- | --- |

1.а

Grozījums Nr. 50

Reglaments

204. pants – ca daļa (jauna)

| ca) | pamatnostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XVIa, XVIb un XVIe pielikums). |
| --- | --- |

ca)

pamatnostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XVIa, XVIb un XVIe pielikums).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 5. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/162

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaGrozījumu izdarīšana Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem *

P6_TA(2009)0336

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem (COM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0336),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0247/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0223/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums – grozījumu akts


  5. apsvērums |
| (5) | Pašreiz spēkā esošajā “mājputnu gaļas” definīcijā atsevišķā atsauce uz aukstumapstrādi ir pārāk strikta, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Tāpēc minētā definīcija ir jāpielāgo. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

5. apsvērums

(5)

Pašreiz spēkā esošajā “mājputnu gaļas” definīcijā atsevišķā atsauce uz aukstumapstrādi ir pārāk strikta, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību. Tāpēc minētā definīcija ir jāpielāgo.

svītrots

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

6.a apsvērums (jauns)

| (6a) | Prasība par gaļas izcelsmes norādīšanu ļauj patērētājam izdarīt izvēli, pilnībā apzinoties situāciju. |
| --- | --- |

(6a)

Prasība par gaļas izcelsmes norādīšanu ļauj patērētājam izdarīt izvēli, pilnībā apzinoties situāciju.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

6.b apsvērums (jauns)

| (6b) | Lai sniegtu patērētājiem optimālu informāciju datus obligāti būtu jānorāda uz visu mājputnu gaļas produktu etiķetēm. |
| --- | --- |

(6b)

Lai sniegtu patērētājiem optimālu informāciju datus obligāti būtu jānorāda uz visu mājputnu gaļas produktu etiķetēm.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

XIV pielikums – B daļa – II sadaļa – 1. punkts

| 1. | “mājputnu gaļa” ir
  saimniecībās audzētu putnu ēdamās daļas, kas atbilst KN kodam 0105
  ; |
| --- | --- |

1.

“mājputnu gaļa” ir
  saimniecībās audzētu putnu ēdamās daļas, kas atbilst KN kodam 0105
  ;

| 1. | “mājputnu gaļa” ir
  lietošanai pārtikā piemērota mājputnu gaļa, kura nav apstrādāta nekādā veidā, izņemot sasaldēšanu
  ; |
| --- | --- |

1.

“mājputnu gaļa” ir
  lietošanai pārtikā piemērota mājputnu gaļa, kura nav apstrādāta nekādā veidā, izņemot sasaldēšanu
  ;

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1234/2007

XIV pielikums – B daļa – II sadaļa – 2. punkts

| 2. | “svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par –2°C un augstāka par +4°C; tomēr
  dalībvalstis var noteikt atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz neilgu laika posmu svaigas mājputnu gaļas izciršanai un glabāšanai mazumtirdzniecības veikalos vai telpās, kas atrodas netālu no tirdzniecības vietām, ja gaļu izcērt vai uzglabā vienīgi tam, lai gaļu tieši uz vietas pārdotu pircējam
  ; |
| --- | --- |

2.

“svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par –2°C un augstāka par +4°C; tomēr
  dalībvalstis var noteikt atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz neilgu laika posmu svaigas mājputnu gaļas izciršanai un glabāšanai mazumtirdzniecības veikalos vai telpās, kas atrodas netālu no tirdzniecības vietām, ja gaļu izcērt vai uzglabā vienīgi tam, lai gaļu tieši uz vietas pārdotu pircējam
  ;

| 2. | “svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par –2°C un augstāka par +4°C; tomēr
  svaigu mājputnu gaļu, kas paredzēta gaļas izstrādājumu ražošanai, var uz neilgu brīdi sacietināt temperatūrā, kura ir zemāka par 2°C
  ;
  nokaušanas datuma norādīšana uz visiem mājputnu gaļas produktiem ir obligāta; |
| --- | --- |

2.

“svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par –2°C un augstāka par +4°C; tomēr
  svaigu mājputnu gaļu, kas paredzēta gaļas izstrādājumu ražošanai, var uz neilgu brīdi sacietināt temperatūrā, kura ir zemāka par 2°C
  ;
  nokaušanas datuma norādīšana uz visiem mājputnu gaļas produktiem ir obligāta;

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums – 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

XIV pielikums – B daļa – IIIa sadaļa (jauna)

| 3.a | Tekstu papildina ar šādu IIIa sadaļu:



  “IIIa.
     
  Etiķetē norādāmā obligātā informācija




  Marķējot mājputnu gaļas produktu, pārtikas produkta nosaukumā ir jābūt norādei:










  a) | par jebkuru pievienotu dzīvnieku izcelsme sastāvdaļu, kuras izcelsme atšķiras no pārējās gaļas, kā arī |
| --- | --- | --- |

3.a

“IIIa.
     
  Etiķetē norādāmā obligātā informācija

Marķējot mājputnu gaļas produktu, pārtikas produkta nosaukumā ir jābūt norādei:

a)

par jebkuru pievienotu dzīvnieku izcelsme sastāvdaļu, kuras izcelsme atšķiras no pārējās gaļas, kā arī

| b) | par pievienotā ūdens daudzumu, ja tas sastāda vairāk nekā 5 % no produkta svara”. |
| --- | --- |

b)

par pievienotā ūdens daudzumu, ja tas sastāda vairāk nekā 5 % no produkta svara”.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums – 3.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1234/2007

XIV pielikums– B daļa – IIIb sadaļa (jauna)

| 3b. | Tekstu papildina ar šādu IIIb sadaļu:



  “IIIb.
     
  Cenas norādīšana




  Pārtikas produkta cenu par kilogramu nosaka, pamatojoties uz tā tīrsvaru pēc notecināšanas.” |
| --- | --- |

3b.

“IIIb.
     
  Cenas norādīšana

Pārtikas produkta cenu par kilogramu nosaka, pamatojoties uz tā tīrsvaru pēc notecināšanas.”

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/165

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošana

P6_TA(2009)0339

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2009)0150 – C6-0115/2009) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0266/2009),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus juridiskus un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, kuru pieņēma 2008. gada 17. jūlijā notikušajā samierināšanas sanāksmē, finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz darbinieku skaita samazināšanas dēļ atlaistiem darba ņēmējiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas īsākā laikā un efektīvi, un tā kā, pieņemot lēmumus par fonda līdzekļu izmantošanu, pienācīgi jāņem vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma noteikumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, kuru pieņēma 2008. gada 17. jūlijā notikušajā samierināšanas sanāksmē, finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz darbinieku skaita samazināšanas dēļ atlaistiem darba ņēmējiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas īsākā laikā un efektīvi, un tā kā, pieņemot lēmumus par fonda līdzekļu izmantošanu, pienācīgi jāņem vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma noteikumi;

| C. | tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu mašīnbūves nozarē Kastīlijas–Leonas un Aragonas autonomajā kopienā (3) un ir nodrošinājusi atbilstību EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu mašīnbūves nozarē Kastīlijas–Leonas un Aragonas autonomajā kopienā (3) un ir nodrošinājusi atbilstību EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem;

| D. | tā kā EGF regulas 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka EGF regulas īstenošanai nepieciešamo uzraudzības, informācijas, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumu finansēšanai var izmantot ne vairāk kā 0,35 % no attiecīgajā gadā pieejamajiem finanšu resursiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā EGF regulas 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka EGF regulas īstenošanai nepieciešamo uzraudzības, informācijas, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumu finansēšanai var izmantot ne vairāk kā 0,35 % no attiecīgajā gadā pieejamajiem finanšu resursiem;

| E. | tā kā Komisija, pamatojoties uz šo pantu, ir ierosinājusi izmantot fonda līdzekļus, lai izveidotu EGF tīmekļa vietni, kurā visās ES oficiālajās valodās sniegtu informāciju par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, ievietotu publikācijas, audiovizuālus materiālus un veidotu dalībvalstu paraugprakses apmaiņas tīklu (4), un tā kā šī ierosme atspoguļo Eiropas Parlamenta vēlmi palielināt iedzīvotāju informētību par ES darbību, |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija, pamatojoties uz šo pantu, ir ierosinājusi izmantot fonda līdzekļus, lai izveidotu EGF tīmekļa vietni, kurā visās ES oficiālajās valodās sniegtu informāciju par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, ievietotu publikācijas, audiovizuālus materiālus un veidotu dalībvalstu paraugprakses apmaiņas tīklu (4), un tā kā šī ierosme atspoguļo Eiropas Parlamenta vēlmi palielināt iedzīvotāju informētību par ES darbību,

| 1. | aicina lēmumu pieņemšanā un īstenošanā iesaistītās iestādes darīt visu nepieciešamo, lai paātrinātu fonda izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

aicina lēmumu pieņemšanā un īstenošanā iesaistītās iestādes darīt visu nepieciešamo, lai paātrinātu fonda izmantošanu;

| 2. | atgādina, ka Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu sekas, ko rada globālā ekonomikas un finanšu krīze; šajā sakarībā konstatē, ka EGF var būt izšķirīga nozīme, lai no jauna iekļautu darba tirgū tos darba ņēmējus, kas atlaisti no darba darbinieku skaita samazināšanas dēļ; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu sekas, ko rada globālā ekonomikas un finanšu krīze; šajā sakarībā konstatē, ka EGF var būt izšķirīga nozīme, lai no jauna iekļautu darba tirgū tos darba ņēmējus, kas atlaisti no darba darbinieku skaita samazināšanas dēļ;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem pieejamu pārredzamu un vienkārši lietojamu tīmekļa vietni, kurā būtu jaunākā informācija; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu nodrošināt Eiropas Savienības iedzīvotājiem pieejamu pārredzamu un vienkārši lietojamu tīmekļa vietni, kurā būtu jaunākā informācija;

| 4. | uzsver, ka, izmantojot EGF līdzekļus maksājumu apropriācijās, nevajadzētu apdraudēt Eiropas Sociālā fonda finansējumu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka, izmantojot EGF līdzekļus maksājumu apropriācijās, nevajadzētu apdraudēt Eiropas Sociālā fonda finansējumu;

| 5. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

5.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Lieta EGF/2008/004 ES/Kastīlija–Leona un Aragona.

(4)  SEC(2008)2986.

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaPIELIKUMS

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaPIELIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošanu saskaņā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 28. punktu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (“Fonds”) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū; |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (“Fonds”) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū;

| (2) | saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fonda līdzekļus drīkst izmantot ne vairāk kā EUR 500 miljonu apmērā gadā; |
| --- | --- |

(2)

saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fonda līdzekļus drīkst izmantot ne vairāk kā EUR 500 miljonu apmērā gadā;

| (3) | Spānija 2008. gada 29. decembrī iesniedza pieteikumu par Fonda līdzekļu izmantošanu saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot Fonda līdzekļus EUR 2 694 300 apmērā; |
| --- | --- |

(3)

Spānija 2008. gada 29. decembrī iesniedza pieteikumu par Fonda līdzekļu izmantošanu saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu mašīnbūvniecības nozarē. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot Fonda līdzekļus EUR 2 694 300 apmērā;

| (4) | turklāt Komisija ierosina izmantot EUR 690 000 no Fonda, lai sniegtu tehnisko palīdzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 8. pantu; |
| --- | --- |

(4)

turklāt Komisija ierosina izmantot EUR 690 000 no Fonda, lai sniegtu tehnisko palīdzību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 8. pantu;

| (5) | tāpēc Fonda līdzekļi būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu, atsaucoties uz Spānijas iesniegto pieteikumu, un lai risinātu jautājumu par tehniskās palīdzības nepieciešamību, |
| --- | --- |

(5)

tāpēc Fonda līdzekļi būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu, atsaucoties uz Spānijas iesniegto pieteikumu, un lai risinātu jautājumu par tehniskās palīdzības nepieciešamību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžetā ir paredzēts, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļus izmantos, lai nodrošinātu EUR 3 384 300 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā,

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/168

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaBenzīna tvaiku uztveršana degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu vieglajos automobiļos ***I

P6_TA(2009)0341

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par benzīna tvaiku uztveršanas otro posmu degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu vieglajos automobiļos (COM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0812),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0470/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0208/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaP6_TC1-COD(2008)0229

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/126/EK.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/169

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaTirdzniecība ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem ***I

P6_TA(2009)0342

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem (COM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0469),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. un 133. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0295/2008),

ņemot vērā Juridisko lietu komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta deklarāciju par no roņiem iegūtu produktu aizliegumu Eiropas Savienībā (1),

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2009. gada 24. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt grozīto priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A6-0118/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 306 E, 15.12.2006., 194. lpp.

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaP6_TC1-COD(2008)0160

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 par tirdzniecību ar izstrādājumiem no roņiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr.1007/2009.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/170

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaZinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzība ***I

P6_TA(2009)0343

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (COM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0543),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0391/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A6–0240/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaP6_TC1-COD(2008)0211

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

║ saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Dzīvnieku labturība ir Kopienas vērtība, un tas atzīts līgumam pievienotajā Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību. |
| --- | --- |

(1)

Dzīvnieku labturība ir Kopienas vērtība, un tas atzīts līgumam pievienotajā Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību.

| (2) | Padome 1998. gada 23. martā pieņēma Lēmumu 1999/575/EK par Kopienas noslēgto Eiropas Konvenciju par to mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem (3). Kļūstot par minētās konvencijas pusi, Kopiena atzina, cik svarīga ir zinātniskām vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzība un labturība starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 1998. gada 23. martā pieņēma Lēmumu 1999/575/EK par Kopienas noslēgto Eiropas Konvenciju par to mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem (3). Kļūstot par minētās konvencijas pusi, Kopiena atzina, cik svarīga ir zinātniskām vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzība un labturība starptautiskā mērogā.

| (3) | Padome 1986. gada 24. novembrī pieņēma Direktīvu 86/609/EEK (4), lai likvidētu atšķirības dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas radušās jaunas atšķirības starp dalībvalstīm. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību zinātniskiem nolūkiem izmantotiem dzīvniekiem, bet citās piemēro tikai minimālās prasības, kas noteiktas Direktīvā 86/609/EEK. Tāpēc šajā direktīvā jāparedz sīkāki noteikumi, lai šādas atšķirības mazinātu un nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(3)

Padome 1986. gada 24. novembrī pieņēma Direktīvu 86/609/EEK (4), lai likvidētu atšķirības dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas radušās jaunas atšķirības starp dalībvalstīm. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību zinātniskiem nolūkiem izmantotiem dzīvniekiem, bet citās piemēro tikai minimālās prasības, kas noteiktas Direktīvā 86/609/EEK. Tāpēc šajā direktīvā jāparedz sīkāki noteikumi, lai šādas atšķirības mazinātu un nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību.

| (4) | Eiropas Parlaments 2002. gada 5. decembra ziņojumā par Direktīvu 86/609/EEK aicināja Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu pārskatīt minēto direktīvu, nosakot stingrākus un labāk pārskatāmus pasākumus jomā, kas attiecas uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments 2002. gada 5. decembra ziņojumā par Direktīvu 86/609/EEK aicināja Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu pārskatīt minēto direktīvu, nosakot stingrākus un labāk pārskatāmus pasākumus jomā, kas attiecas uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.

| (5) | Ir pieejamas jaunas zinātnes atziņas par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī par dzīvnieku spēju sajust un paust sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. Tādēļ ir jāuzlabo zinātniskās procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība, paaugstinot šādu dzīvnieku aizsardzības standartu minimumu saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām. |
| --- | --- |

(5)

Ir pieejamas jaunas zinātnes atziņas par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī par dzīvnieku spēju sajust un paust sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. Tādēļ ir jāuzlabo zinātniskās procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība, paaugstinot šādu dzīvnieku aizsardzības standartu minimumu saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām.

| (6) | Šīs direktīvas darbības jomā ir
  vēlams iekļaut
  konkrētas bezmugurkaulnieku sugas,
  ja
  ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju piedzīvot sāpes, ciešanas, stresu un ilgstošu kaitējumu. |
| --- | --- |

(6)

Šīs direktīvas darbības jomā ir
  vēlams iekļaut
  konkrētas bezmugurkaulnieku sugas,
  ja
  ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju piedzīvot sāpes, ciešanas, stresu un ilgstošu kaitējumu.

| (7) | Šai direktīvai ir jāaptver arī mugurkaulnieku embriji un augļi,
  ja
  ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks izjust sāpes, ciešanas un stresu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību. Zinātnes pierādījumi arī liecina, ka procedūras ar
  zīdītāju sugu
  embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā var izraisīt sāpes, ciešanas, stresu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām. |
| --- | --- |

(7)

Šai direktīvai ir jāaptver arī mugurkaulnieku embriji un augļi,
  ja
  ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks izjust sāpes, ciešanas un stresu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību. Zinātnes pierādījumi arī liecina, ka procedūras ar
  zīdītāju sugu
  embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā var izraisīt sāpes, ciešanas, stresu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām.

| (8) | Dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai
  pašreizējo zinātnisko iespēju robežās
  aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi.
  Šī direktīva tomēr ir būtisks solis ceļā uz to, lai zinātnisko iespēju robežās panāktu mērķi, ka pilnībā tiek aizstātas procedūras, kur zinātniskiem nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus. Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi un nodrošināt augstu aizsardzības līmeni procedūrās izmantotajiem dzīvniekiem. Šī direktīva būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību. |
| --- | --- |

(8)

Dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai
  pašreizējo zinātnisko iespēju robežās
  aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi.
  Šī direktīva tomēr ir būtisks solis ceļā uz to, lai zinātnisko iespēju robežās panāktu mērķi, ka pilnībā tiek aizstātas procedūras, kur zinātniskiem nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus. Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi un nodrošināt augstu aizsardzības līmeni procedūrās izmantotajiem dzīvniekiem. Šī direktīva būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību.

| (9) | Attiecībā uz zinātnes attīstību eksperimenti ar dzīvniekiem joprojām ir svarīgs veids, kā nodrošināt ļoti augstu kvalitātes līmeni pētījumiem sabiedrības veselības jomā. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz zinātnes attīstību eksperimenti ar dzīvniekiem joprojām ir svarīgs veids, kā nodrošināt ļoti augstu kvalitātes līmeni pētījumiem sabiedrības veselības jomā.

| (10) | Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātnes vajadzībām regulē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi. Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Kopienā notiek saskaņā ar citiem starptautiskiem un valstu standartiem ārpus Kopienas, aizstāšana, samazināšana un pilnveide šīs direktīvas īstenošanā ir jāaplūko sistemātiski.
  Komisijai būtu jānodrošina augsts pārredzamības līmenis attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu un ziņošanu sabiedrībai par dzīvnieku aizsardzības pasākumu īstenošanu un progresu, kas panākts, aizstājot metodes, kurās tiek izmantoti dzīvnieki. |
| --- | --- |

(10)

Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātnes vajadzībām regulē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi. Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Kopienā notiek saskaņā ar citiem starptautiskiem un valstu standartiem ārpus Kopienas, aizstāšana, samazināšana un pilnveide šīs direktīvas īstenošanā ir jāaplūko sistemātiski.
  Komisijai būtu jānodrošina augsts pārredzamības līmenis attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu un ziņošanu sabiedrībai par dzīvnieku aizsardzības pasākumu īstenošanu un progresu, kas panākts, aizstājot metodes, kurās tiek izmantoti dzīvnieki.

| (11) | Dzīvniekiem piemīt vērtība, kas ir jārespektē. Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ dzīvnieki vienmēr ir uzlūkojami par jūtīgām būtnēm un to izmantošanai zinātniskās procedūrās jāaprobežojas ar jomām, kuras virza zinātni un
  fundamentālo zināšanu uzkrāšanu, ko vēlāk var izmantot par labu, piemēram,
  cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi.
  Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās procedūrās būtu jāizskata vien gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami.
  Dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Kopienas kompetencē esošās jomās ir aizliedzama. |
| --- | --- |

(11)

Dzīvniekiem piemīt vērtība, kas ir jārespektē. Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ dzīvnieki vienmēr ir uzlūkojami par jūtīgām būtnēm un to izmantošanai zinātniskās procedūrās jāaprobežojas ar jomām, kuras virza zinātni un
  fundamentālo zināšanu uzkrāšanu, ko vēlāk var izmantot par labu, piemēram,
  cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi.
  Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās procedūrās būtu jāizskata vien gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami.
  Dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Kopienas kompetencē esošās jomās ir aizliedzama.

| (12) | Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi ir jāīsteno stingrā hierarhijā, ko nosaka prasība izmantot alternatīvus paņēmienus. Gadījumā, kad Kopienas tiesību aktos nav atzītu alternatīvu paņēmienu, dzīvnieku skaitu var samazināt, izmantojot arī citus paņēmienus, kas ir reāli un praktiski pieejami, un īstenojot tādas izmēģinājumu stratēģijas, piemēram, in vitro un citas metodes, kas dod iespēju samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu. |
| --- | --- |

(12)

Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi ir jāīsteno stingrā hierarhijā, ko nosaka prasība izmantot alternatīvus paņēmienus. Gadījumā, kad Kopienas tiesību aktos nav atzītu alternatīvu paņēmienu, dzīvnieku skaitu var samazināt, izmantojot arī citus paņēmienus, kas ir reāli un praktiski pieejami, un īstenojot tādas izmēģinājumu stratēģijas, piemēram, in vitro un citas metodes, kas dod iespēju samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu.

| (13) | Saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Komisijas 2006. gada 23. janvāra paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopienas rīcības plāns dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gads” Komisijai būtu jācenšas starpvalstu līmenī uzlabot zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku labturību un jo īpaši veicināt dzīvnieku eksperimentu aizstāšanu, ierobežošanu un pilnveidošanu, izmantojot Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE), un jācenšas papildināt kritērijus, kurus vērtē, lai noteiktu atbilstību labai laboratorijas praksei (LLP), ar dzīvnieku labturības normām. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar mērķiem, kas noteikti Komisijas 2006. gada 23. janvāra paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopienas rīcības plāns dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gads” Komisijai būtu jācenšas starpvalstu līmenī uzlabot zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku labturību un jo īpaši veicināt dzīvnieku eksperimentu aizstāšanu, ierobežošanu un pilnveidošanu, izmantojot Pasaules Dzīvnieku veselības organizāciju (OIE), un jācenšas papildināt kritērijus, kurus vērtē, lai noteiktu atbilstību labai laboratorijas praksei (LLP), ar dzīvnieku labturības normām.

| (14) | Paņēmienu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību. Paņēmienu izvēlei līdz ar to ir jānodrošina, ka tiek izraudzīts tāds paņēmiens, kas spēj dot visadekvātākos rezultātus un izraisa vismazāk sāpju, ciešanu vai baiļu. Šādiem izraudzītajiem paņēmieniem ir jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu ▐ drošus rezultātus, un jāizvēlas sugas ar viszemāko neirofizioloģisko jutību, kuras ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu. |
| --- | --- |

(14)

Paņēmienu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību. Paņēmienu izvēlei līdz ar to ir jānodrošina, ka tiek izraudzīts tāds paņēmiens, kas spēj dot visadekvātākos rezultātus un izraisa vismazāk sāpju, ciešanu vai baiļu. Šādiem izraudzītajiem paņēmieniem ir jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu ▐ drošus rezultātus, un jāizvēlas sugas ar viszemāko neirofizioloģisko jutību, kuras ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu.

| (15) | Izraudzītajiem paņēmieniem jābūt tādiem, lai pēc iespējas izvairītos no nāves kā mērķa parametra, jo nāves tuvums rada nopietnas ciešanas. Ja iespējams, tā jāaizstāj ar humānāku mērķa parametru, pēc klīniskām pazīmēm nosakot nenovēršamu nāvi, kas dod iespēju dzīvnieku nogalināt ar humānu paņēmienu bez tālākām ciešanām. |
| --- | --- |

(15)

Izraudzītajiem paņēmieniem jābūt tādiem, lai pēc iespējas izvairītos no nāves kā mērķa parametra, jo nāves tuvums rada nopietnas ciešanas. Ja iespējams, tā jāaizstāj ar humānāku mērķa parametru, pēc klīniskām pazīmēm nosakot nenovēršamu nāvi, kas dod iespēju dzīvnieku nogalināt ar humānu paņēmienu bez tālākām ciešanām.

| (16) | Nepiemērotu paņēmienu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt sāpes, diskomfortu un ciešanas. Vienlīdz svarīgs ir operācijas veicēja kompetences līmenis. Tādēļ dzīvnieki ir jānogalina tikai
  apmācītai un
  pilnvarotai personai ar saudzīgu paņēmienu, kas tiek uzskatīts par sugai piemērotu. |
| --- | --- |

(16)

Nepiemērotu paņēmienu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt sāpes, diskomfortu un ciešanas. Vienlīdz svarīgs ir operācijas veicēja kompetences līmenis. Tādēļ dzīvnieki ir jānogalina tikai
  apmācītai un
  pilnvarotai personai ar saudzīgu paņēmienu, kas tiek uzskatīts par sugai piemērotu.

| (17) | Ir jānodrošina, lai dzīvnieku izmantošana procedūrās nekādi neapdraudētu bioloģisko daudzveidību. Tādēļ apdraudētu sugu izmantošana procedūrās ir jāierobežo līdz stingram minimumam tikai būtisku biomedicīnas apsvērumu un tādu pētījumu labad, kuru mērķis ir šo sugu saglabāšana. |
| --- | --- |

(17)

Ir jānodrošina, lai dzīvnieku izmantošana procedūrās nekādi neapdraudētu bioloģisko daudzveidību. Tādēļ apdraudētu sugu izmantošana procedūrās ir jāierobežo līdz stingram minimumam tikai būtisku biomedicīnas apsvērumu un tādu pētījumu labad, kuru mērķis ir šo sugu saglabāšana.

| (18) | Pašreizējā zinātnes attīstības līmenī biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus (izņemot cilvēku ģints primātus). Tā kā primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus) ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē. Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību. Tādēļ šādu primātu izmantošana ir pieļaujama tikai tādās būtiskās biomedicīnas jomās cilvēku labā, kur pagaidām nav pieejamas alternatīvas metodes, ▐ vai, lai saglabātu attiecīgo primātu sugu. Fundamentālie pētījumi dažās biomedicīnas zinātņu jomās var sniegt būtisku jaunu informāciju
  , kas var būt noderīga nākotnē,
  par dzīvību apdraudošām vai
  novārdzinošām
  cilvēka
  slimībām
  . |
| --- | --- |

(18)

Pašreizējā zinātnes attīstības līmenī biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus (izņemot cilvēku ģints primātus). Tā kā primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus) ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē. Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību. Tādēļ šādu primātu izmantošana ir pieļaujama tikai tādās būtiskās biomedicīnas jomās cilvēku labā, kur pagaidām nav pieejamas alternatīvas metodes, ▐ vai, lai saglabātu attiecīgo primātu sugu. Fundamentālie pētījumi dažās biomedicīnas zinātņu jomās var sniegt būtisku jaunu informāciju
  , kas var būt noderīga nākotnē,
  par dzīvību apdraudošām vai
  novārdzinošām
  cilvēka
  slimībām
  .

| (19) | Cilvēkveidīgos pērtiķus, kas ir cilvēkam vistuvākās sugas ar visvairāk attīstītajām sociālajām un uzvedības prasmēm, pieļaujams izmantot pētījumos tikai tad, ja to mērķis ir šo sugu saglabāšana vai ja darbība ir attaisnojama saistībā ar dzīvību apdraudošu un novājinošu saslimšanu, kas apdraud cilvēkus, un ja nav pietiekami izmantot citas sugas vai alternatīvas metodes, lai sasniegtu procedūras mērķus. Dalībvalstij, kas apgalvo, ka ir šāda vajadzība, ir jāsniedz vajadzīgā informācija Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu. |
| --- | --- |

(19)

Cilvēkveidīgos pērtiķus, kas ir cilvēkam vistuvākās sugas ar visvairāk attīstītajām sociālajām un uzvedības prasmēm, pieļaujams izmantot pētījumos tikai tad, ja to mērķis ir šo sugu saglabāšana vai ja darbība ir attaisnojama saistībā ar dzīvību apdraudošu un novājinošu saslimšanu, kas apdraud cilvēkus, un ja nav pietiekami izmantot citas sugas vai alternatīvas metodes, lai sasniegtu procedūras mērķus. Dalībvalstij, kas apgalvo, ka ir šāda vajadzība, ir jāsniedz vajadzīgā informācija Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu.

| (20) | ▐Lai pakāpeniski izbeigtu dzīvnieku gūstīšanu savvaļā audzēšanas vajadzībām, pēc iespējas
  drīz jāveic pilnīgs zinātnisks pētījums par iespējām ierobežot šim mērķim izmantotos dzīvniekus un to vietā ņemt dzīvniekus no pašuzturošām kolonijām.
  Tādēļ iestādēm, kuras audzē un piegādā primātus (izņemot cilvēku ģints primātus), ir vajadzīga stratēģija, lai sekmētu un veicinātu pakāpenisku virzību uz šo mērķi. |
| --- | --- |

(20)

▐Lai pakāpeniski izbeigtu dzīvnieku gūstīšanu savvaļā audzēšanas vajadzībām, pēc iespējas
  drīz jāveic pilnīgs zinātnisks pētījums par iespējām ierobežot šim mērķim izmantotos dzīvniekus un to vietā ņemt dzīvniekus no pašuzturošām kolonijām.
  Tādēļ iestādēm, kuras audzē un piegādā primātus (izņemot cilvēku ģints primātus), ir vajadzīga stratēģija, lai sekmētu un veicinātu pakāpenisku virzību uz šo mērķi.

| (21) | Atsevišķās procedūrās izmantojamo mugurkaulnieku sugu dzīvnieki ir īpaši jāaudzē izmantošanai procedūrās, lai to ģenētiskā, bioloģiskā un uzvedības priekšvēsture ir labi zināma personām, kas veic procedūras. Šādas zināšanas paaugstina rezultātu zinātnisko kvalitāti un ticamību un mazina mainīgumu, galu galā samazinot procedūru skaitu un dzīvnieku izmantošanu. Turklāt dzīvnieku labturības un saglabāšanas iemeslu dēļ savvaļā sagūstītu dzīvnieku izmantošana procedūrās ir atļaujama tikai gadījumos, kad procedūru mērķi nevar sasniegt, izmantojot īpaši procedūrām audzētus dzīvniekus. |
| --- | --- |

(21)

Atsevišķās procedūrās izmantojamo mugurkaulnieku sugu dzīvnieki ir īpaši jāaudzē izmantošanai procedūrās, lai to ģenētiskā, bioloģiskā un uzvedības priekšvēsture ir labi zināma personām, kas veic procedūras. Šādas zināšanas paaugstina rezultātu zinātnisko kvalitāti un ticamību un mazina mainīgumu, galu galā samazinot procedūru skaitu un dzīvnieku izmantošanu. Turklāt dzīvnieku labturības un saglabāšanas iemeslu dēļ savvaļā sagūstītu dzīvnieku izmantošana procedūrās ir atļaujama tikai gadījumos, kad procedūru mērķi nevar sasniegt, izmantojot īpaši procedūrām audzētus dzīvniekus.

| (22) | Klaiņojošu un savvaļā dzīvojošu mājdzīvnieku sugu dzīvnieku priekšvēsture nav zināma, un sagūstīšana un ievietošana iestādēs palielina šo dzīvnieku diskomfortu, tāpēc tie nav izmantojami procedūrās. |
| --- | --- |

(22)

Klaiņojošu un savvaļā dzīvojošu mājdzīvnieku sugu dzīvnieku priekšvēsture nav zināma, un sagūstīšana un ievietošana iestādēs palielina šo dzīvnieku diskomfortu, tāpēc tie nav izmantojami procedūrās.

| (23) | Lai palielinātu pārredzamību, atvieglinātu projektu atļaušanu un radītu līdzekļus atbilstības uzraudzībai, ir jāievieš procedūru smaguma klasifikācija, balstoties uz dzīvniekiem sagādāto sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma paredzamo līmeni. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Lai palielinātu pārredzamību, atvieglinātu projektu atļaušanu un radītu līdzekļus atbilstības uzraudzībai, ir jāievieš procedūru smaguma klasifikācija, balstoties uz dzīvniekiem sagādāto sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma paredzamo līmeni. ▐

| (24) | No ētikas viedokļa ir jābūt sāpju, ciešanu un stresa augstākajai robežai, ko zinātniskās procedūrās ar dzīvniekiem
  nedrīkstētu
  pārsniegt. Tādēļ
  parasti nevajadzētu atļaut
  tādu procedūru
  izpildi
  , kas izraisa stipras sāpes, ciešanas vai stresu un kas var ieilgt. Izstrādājot vienotu formu ziņošanas vajadzībām, ir jāņem vērā nevis ētiskās novērtēšanas laikā prognozētais, bet gan faktiskais procedūru smagums, ko izjūt dzīvnieks. |
| --- | --- |

(24)

No ētikas viedokļa ir jābūt sāpju, ciešanu un stresa augstākajai robežai, ko zinātniskās procedūrās ar dzīvniekiem
  nedrīkstētu
  pārsniegt. Tādēļ
  parasti nevajadzētu atļaut
  tādu procedūru
  izpildi
  , kas izraisa stipras sāpes, ciešanas vai stresu un kas var ieilgt. Izstrādājot vienotu formu ziņošanas vajadzībām, ir jāņem vērā nevis ētiskās novērtēšanas laikā prognozētais, bet gan faktiskais procedūru smagums, ko izjūt dzīvnieks.

| (25) | Procedūrās izmantojamo dzīvnieku skaitu varētu samazināt, procedūras ar dzīvnieku veicot vairākas reizes, ja vien tas netraucē zinātniskā mērķa sasniegšanai vai nepasliktina dzīvnieku labturību. Tomēr par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu ir jālemj, ņemot vērā jebkādu nevēlamu ietekmi uz to labturību un ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. Šīs varbūtējās pretrunas dēļ par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu jālemj katrā gadījumā atsevišķi un tā jāveic tikai tad, ja
  kumulatīvām sāpēm, stresam un ciešanām ir ētisks attaisnojums
  . |
| --- | --- |

(25)

Procedūrās izmantojamo dzīvnieku skaitu varētu samazināt, procedūras ar dzīvnieku veicot vairākas reizes, ja vien tas netraucē zinātniskā mērķa sasniegšanai vai nepasliktina dzīvnieku labturību. Tomēr par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu ir jālemj, ņemot vērā jebkādu nevēlamu ietekmi uz to labturību un ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. Šīs varbūtējās pretrunas dēļ par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu jālemj katrā gadījumā atsevišķi un tā jāveic tikai tad, ja
  kumulatīvām sāpēm, stresam un ciešanām ir ētisks attaisnojums
  .

| (26) | Atļautas procedūras
  beigās ir jāpieņem vispiemērotākais lēmums par dzīvnieka nākotni, ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus un iespējamo vides apdraudējumu. Dzīvnieki, kuru labturība būtu apdraudēta, ir nogalināmi ar humānu paņēmienu. Dažos gadījumos dzīvnieki ir jāpalaiž brīvībā vai tādiem dzīvniekiem kā suņi un kaķi jāatrod jauna mājvieta, jo sabiedrība ir ļoti norūpējusies par šo dzīvnieku likteni. Ja iestādes atļauj dzīvnieku nodošanu jaunā mājvietā, ir būtiski, lai būtu izveidota programma, kas nodrošina
  šo dzīvnieku
  piemērotu socializāciju, lai
  veicinātu sekmīgu nodošanu
  jaunā mājvietā ▐un lai izvairītos no nevajadzīga stresa dzīvniekiem un garantētu sabiedrības drošību. |
| --- | --- |

(26)

Atļautas procedūras
  beigās ir jāpieņem vispiemērotākais lēmums par dzīvnieka nākotni, ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus un iespējamo vides apdraudējumu. Dzīvnieki, kuru labturība būtu apdraudēta, ir nogalināmi ar humānu paņēmienu. Dažos gadījumos dzīvnieki ir jāpalaiž brīvībā vai tādiem dzīvniekiem kā suņi un kaķi jāatrod jauna mājvieta, jo sabiedrība ir ļoti norūpējusies par šo dzīvnieku likteni. Ja iestādes atļauj dzīvnieku nodošanu jaunā mājvietā, ir būtiski, lai būtu izveidota programma, kas nodrošina
  šo dzīvnieku
  piemērotu socializāciju, lai
  veicinātu sekmīgu nodošanu
  jaunā mājvietā ▐un lai izvairītos no nevajadzīga stresa dzīvniekiem un garantētu sabiedrības drošību.

| (27) | Dzīvnieku audus un orgānus izmanto in vitro metožu pilnveidošanai. Lai īstenotu samazināšanas principu, dalībvalstīm ir
  vēlams izveidot
  ar humāniem paņēmieniem nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmas. |
| --- | --- |

(27)

Dzīvnieku audus un orgānus izmanto in vitro metožu pilnveidošanai. Lai īstenotu samazināšanas principu, dalībvalstīm ir
  vēlams izveidot
  ar humāniem paņēmieniem nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmas.

| (28) | Procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība lielā mērā ir atkarīga no tā, cik kvalificēti un lietpratīgi ir darbinieki, kas uzrauga procedūru īstenošanu, izpilda procedūras vai pārrauga dzīvnieku kopējus. Lai nodrošinātu to personu pietiekamu kompetenci, kas strādā ar dzīvniekiem un veic procedūras, kurās iesaistīti dzīvnieki, šīs darbības ir jāveic tikai personām ar kompetento iestāžu izsniegtu atļauju
  un tikai iestādēs, kas šādu atļauju saņēmušas
  . Galvenā uzmanība jāveltī tam, lai tiktu sasniegts un saglabāts adekvāts kompetences līmenis, kas jāpierāda, pirms šīm personām izsniedz vai pagarina atļaujas.
  Visām dalībvalstīm būtu savstarpēji jāatzīst kompetentās iestādes atļauja un pierādījums par attiecīgu apmācības kursu veiksmīgu pabeigšanu. |
| --- | --- |

(28)

Procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība lielā mērā ir atkarīga no tā, cik kvalificēti un lietpratīgi ir darbinieki, kas uzrauga procedūru īstenošanu, izpilda procedūras vai pārrauga dzīvnieku kopējus. Lai nodrošinātu to personu pietiekamu kompetenci, kas strādā ar dzīvniekiem un veic procedūras, kurās iesaistīti dzīvnieki, šīs darbības ir jāveic tikai personām ar kompetento iestāžu izsniegtu atļauju
  un tikai iestādēs, kas šādu atļauju saņēmušas
  . Galvenā uzmanība jāveltī tam, lai tiktu sasniegts un saglabāts adekvāts kompetences līmenis, kas jāpierāda, pirms šīm personām izsniedz vai pagarina atļaujas.
  Visām dalībvalstīm būtu savstarpēji jāatzīst kompetentās iestādes atļauja un pierādījums par attiecīgu apmācības kursu veiksmīgu pabeigšanu.

| (29) | Iestādēs ir jābūt adekvātām iekārtām un aprīkojumam, lai varētu izpildīt attiecīgās dzīvnieku sugas izmitināšanas prasības un lai procedūras varētu veikt efektīvi, sagādājot pēc iespējas mazāk stresa

  gan procedūrās tieši iesaistītajiem, gan līdzās esošiem
  dzīvniekiem. Iestādes drīkst darboties tikai tad, ja tās saņēmušas kompetento iestāžu atļauju. |
| --- | --- |

(29)

Iestādēs ir jābūt adekvātām iekārtām un aprīkojumam, lai varētu izpildīt attiecīgās dzīvnieku sugas izmitināšanas prasības un lai procedūras varētu veikt efektīvi, sagādājot pēc iespējas mazāk stresa

  gan procedūrās tieši iesaistītajiem, gan līdzās esošiem
  dzīvniekiem. Iestādes drīkst darboties tikai tad, ja tās saņēmušas kompetento iestāžu atļauju.

| (30) | Lai nodrošinātu dzīvnieku labturības vajadzību pastāvīgu uzraudzību, katrā iestādē jebkurā brīdī ir jābūt pieejamai veterinārai aprūpei un kādam darbiniekam ir jābūt atbildīgam par dzīvnieku kopšanu un labturību. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu dzīvnieku labturības vajadzību pastāvīgu uzraudzību, katrā iestādē jebkurā brīdī ir jābūt pieejamai veterinārai aprūpei un kādam darbiniekam ir jābūt atbildīgam par dzīvnieku kopšanu un labturību.

| (31) | Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un izmantošanas kontekstā dzīvnieku labturības apsvērumi uzskatāmi par prioritāriem. Tādēļ katrā iestādē ir jābūt ▐pastāvīgai ētikas struktūrai, kuras primārais uzdevums ir iestādē veidot dialogu par ētiku, sekmēt rūpju pilnu atmosfēru un sagādāt līdzekļus jaunāko tehniskas un zinātnes sasniegumu praktiskai piemērošanai un savlaicīgai īstenošanai atbilstīgi aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, lai uzlabotu dzīvnieku stāvokli visā mūža garumā. Pastāvīgās ētikas struktūras lēmumiem ir jābūt pareizi dokumentētiem un pieejamiem izpētei inspekciju laikā. |
| --- | --- |

(31)

Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un izmantošanas kontekstā dzīvnieku labturības apsvērumi uzskatāmi par prioritāriem. Tādēļ katrā iestādē ir jābūt ▐pastāvīgai ētikas struktūrai, kuras primārais uzdevums ir iestādē veidot dialogu par ētiku, sekmēt rūpju pilnu atmosfēru un sagādāt līdzekļus jaunāko tehniskas un zinātnes sasniegumu praktiskai piemērošanai un savlaicīgai īstenošanai atbilstīgi aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, lai uzlabotu dzīvnieku stāvokli visā mūža garumā. Pastāvīgās ētikas struktūras lēmumiem ir jābūt pareizi dokumentētiem un pieejamiem izpētei inspekciju laikā.

| (32) | Lai kompetentās iestādes varētu uzraudzīt direktīvas ievērošanu, katrā iestādē
  iespēju robežās
  jāveic rūpīga uzskaite par dzīvnieku skaitu, izcelsmi un likteni. |
| --- | --- |

(32)

Lai kompetentās iestādes varētu uzraudzīt direktīvas ievērošanu, katrā iestādē
  iespēju robežās
  jāveic rūpīga uzskaite par dzīvnieku skaitu, izcelsmi un likteni.

| (33) | Cilvēku ģintij nepiederošiem primātiem ar augsti attīstītām sociālajām iemaņām
  , kā arī suņiem un kaķiem

  vajadzētu būt biogrāfiskās uzskaites kartītei no dzimšanas brīža līdz mūža galam, lai varētu nodrošināt tādu kopšanu, izmitināšanu un apiešanos, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un īpašībām. |
| --- | --- |

(33)

Cilvēku ģintij nepiederošiem primātiem ar augsti attīstītām sociālajām iemaņām
  , kā arī suņiem un kaķiem

  vajadzētu būt biogrāfiskās uzskaites kartītei no dzimšanas brīža līdz mūža galam, lai varētu nodrošināt tādu kopšanu, izmitināšanu un apiešanos, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un īpašībām.

| (34) | Dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai būtu jābalstās uz katras sugas īpašajām vajadzībām un īpatnībām. |
| --- | --- |

(34)

Dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai būtu jābalstās uz katras sugas īpašajām vajadzībām un īpatnībām.

| (35) | Eiropas Konvencijas par mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem, Līgumslēdzēju pušu Ceturtajā daudzpusējā apspriedē 2006. gada 15. jūnijā pieņēma pārskatītu A pielikumu, kurā noteiktas pamatnostādnes izmēģinājumu dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai. Šīs pamatnostādnes iestrādātas Komisijas 2007. gada 18. jūnija Ieteikumā 2007/526/EK par izvietošanas un aprūpes vadlīnijām attiecībā uz dzīvniekiem, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (5). |
| --- | --- |

(35)

Eiropas Konvencijas par mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem, Līgumslēdzēju pušu Ceturtajā daudzpusējā apspriedē 2006. gada 15. jūnijā pieņēma pārskatītu A pielikumu, kurā noteiktas pamatnostādnes izmēģinājumu dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai. Šīs pamatnostādnes iestrādātas Komisijas 2007. gada 18. jūnija Ieteikumā 2007/526/EK par izvietošanas un aprūpes vadlīnijām attiecībā uz dzīvniekiem, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (5).

| (36) | Dalībvalstu noteiktās izmitināšanas un kopšanas prasības atšķiras, un tas veicina iekšējā tirgus traucējumus. Turklāt dažas prasības vairs neatspoguļo jaunākās atziņas par izmitināšanas un kopšanas apstākļu ietekmi uz dzīvnieku labturību un procedūru zinātniskajiem rezultātiem. Tādēļ ar šo direktīvu ir jānosaka prasību minimums izmitināšanai un kopšanai
  , kura pamatā būtu jaunākie zinātniskie dati
  . |
| --- | --- |

(36)

Dalībvalstu noteiktās izmitināšanas un kopšanas prasības atšķiras, un tas veicina iekšējā tirgus traucējumus. Turklāt dažas prasības vairs neatspoguļo jaunākās atziņas par izmitināšanas un kopšanas apstākļu ietekmi uz dzīvnieku labturību un procedūru zinātniskajiem rezultātiem. Tādēļ ar šo direktīvu ir jānosaka prasību minimums izmitināšanai un kopšanai
  , kura pamatā būtu jaunākie zinātniskie dati
  .

| (37) | Lai uzraudzītu direktīvas ievērošanu, dalībvalstīm vismaz reizi gadā ir katra iestāde jāinspicē. Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos un veicinātu pārredzamību, vismaz vienai inspekcijai ║ jābūt neizziņotai. Ir jāizveido dalībvalstu kopīgu inspekciju programmas, kas veicinātu tādas vides izveidi, kur notiek paraugprakses un īpašo zināšanu apmaiņa. |
| --- | --- |

(37)

Lai uzraudzītu direktīvas ievērošanu, dalībvalstīm vismaz reizi gadā ir katra iestāde jāinspicē. Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos un veicinātu pārredzamību, vismaz vienai inspekcijai ║ jābūt neizziņotai. Ir jāizveido dalībvalstu kopīgu inspekciju programmas, kas veicinātu tādas vides izveidi, kur notiek paraugprakses un īpašo zināšanu apmaiņa.

| (38) | Lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt šo direktīvu un balstoties uz konstatējumiem ziņojumos par valstu inspekciju darbību, Komisijai ir attiecīgos gadījumos jāveic valstu inspekcijas sistēmu pārbaude. Dalībvalstīm ir jānovērš trūkumi, kas atklāti šādās pārbaudēs. |
| --- | --- |

(38)

Lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt šo direktīvu un balstoties uz konstatējumiem ziņojumos par valstu inspekciju darbību, Komisijai ir attiecīgos gadījumos jāveic valstu inspekcijas sistēmu pārbaude. Dalībvalstīm ir jānovērš trūkumi, kas atklāti šādās pārbaudēs.

| (39) | Tādu projektu vispārēja ētiskā izvērtēšana, kuros izmanto dzīvniekus, ir pamatā projekta atļauju piešķiršanai, un tai ir jānodrošina aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu ievērošana minētajos projektos. |
| --- | --- |

(39)

Tādu projektu vispārēja ētiskā izvērtēšana, kuros izmanto dzīvniekus, ir pamatā projekta atļauju piešķiršanai, un tai ir jānodrošina aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu ievērošana minētajos projektos.

| (40) | Tāpat ētisku un zinātnisku iemeslu dēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek rūpīgi izvērtēts, kāda ir katras dzīvnieku izmantošanas ▐zinātniskā vērtība, lietderība un relevance. Projekta paredzamajam ieguvumam ir jāatsver sagaidāmais kaitējums dzīvniekiem. Tādēļ tādu projektu, kas saistīti ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu, atļauju izsniegšanas procesā
  ētiskā izvērtēšana
  ir jāveic
  neatkarīgi no pētījuma veicējiem
  . Pareizai ētikas aspektu izvērtēšanai jābūt tādai, lai varētu pietiekami labi novērtēt jaunu zinātnisko izmēģinājumu metožu izmantošanu, tiklīdz tās parādās. |
| --- | --- |

(40)

Tāpat ētisku un zinātnisku iemeslu dēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek rūpīgi izvērtēts, kāda ir katras dzīvnieku izmantošanas ▐zinātniskā vērtība, lietderība un relevance. Projekta paredzamajam ieguvumam ir jāatsver sagaidāmais kaitējums dzīvniekiem. Tādēļ tādu projektu, kas saistīti ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu, atļauju izsniegšanas procesā
  ētiskā izvērtēšana
  ir jāveic
  neatkarīgi no pētījuma veicējiem
  . Pareizai ētikas aspektu izvērtēšanai jābūt tādai, lai varētu pietiekami labi novērtēt jaunu zinātnisko izmēģinājumu metožu izmantošanu, tiklīdz tās parādās.

| (41) | Atsevišķos gadījumos projekta īpatnību, izmantojamās sugas tipa un vēlamo projekta rezultātu sasniedzamības dēļ
  varētu būt
  nepieciešama retrospektīva novērtēšana. Tā kā projekti var ievērojami atšķirties sarežģītības, ilguma un rezultātu iegūšanas termiņu ziņā, lēmumā par to, vai veicama retrospektīva novērtēšana, ir pilnīgi jāņem vērā minētie aspekti. |
| --- | --- |

(41)

Atsevišķos gadījumos projekta īpatnību, izmantojamās sugas tipa un vēlamo projekta rezultātu sasniedzamības dēļ
  varētu būt
  nepieciešama retrospektīva novērtēšana. Tā kā projekti var ievērojami atšķirties sarežģītības, ilguma un rezultātu iegūšanas termiņu ziņā, lēmumā par to, vai veicama retrospektīva novērtēšana, ir pilnīgi jāņem vērā minētie aspekti.

| (42) | Lai nodrošinātu sabiedrības informētību, ir svarīgi nodot atklātībai objektīvu informāciju par projektiem, kuros izmanto dzīvus dzīvniekus. Informācija sniedzama tā, lai nepārkāptu īpašuma tiesības un neizpaustu konfidenciālas ziņas. Tādēļ izmantošanas iestādēm ir jāsniedz
  kompetentajām iestādēm tādi dati par dzīvu dzīvnieku izmantošanu
  ,
  kuri var būt kvalitatīvi un/vai kvantitatīvi,
  un
  šie dati
  jānodod atklātībai. |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu sabiedrības informētību, ir svarīgi nodot atklātībai objektīvu informāciju par projektiem, kuros izmanto dzīvus dzīvniekus. Informācija sniedzama tā, lai nepārkāptu īpašuma tiesības un neizpaustu konfidenciālas ziņas. Tādēļ izmantošanas iestādēm ir jāsniedz
  kompetentajām iestādēm tādi dati par dzīvu dzīvnieku izmantošanu
  ,
  kuri var būt kvalitatīvi un/vai kvantitatīvi,
  un
  šie dati
  jānodod atklātībai.

| (43) | Cilvēku un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma novēršanai Kopienas tiesību aktos ir paredzēts, ka vielas un produktus var laist tirgū tikai tad, kad ir iesniegti attiecīgi dati par drošību un efektivitāti. Dažas no minētajām prasībām var izpildīt, tikai izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem — veicot “obligāto testēšanu”. Ir jāievieš īpaši pasākumi ar nolūku paplašināt alternatīvu pieeju izmantošanu un likvidēt obligāto testu nevajadzīgu dublēšanos. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm ir jāatzīst ar Kopienas tiesību aktos paredzētajām testēšanas metodēm iegūto testēšanas datu derīgums. |
| --- | --- |

(43)

Cilvēku un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma novēršanai Kopienas tiesību aktos ir paredzēts, ka vielas un produktus var laist tirgū tikai tad, kad ir iesniegti attiecīgi dati par drošību un efektivitāti. Dažas no minētajām prasībām var izpildīt, tikai izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem — veicot “obligāto testēšanu”. Ir jāievieš īpaši pasākumi ar nolūku paplašināt alternatīvu pieeju izmantošanu un likvidēt obligāto testu nevajadzīgu dublēšanos. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm ir jāatzīst ar Kopienas tiesību aktos paredzētajām testēšanas metodēm iegūto testēšanas datu derīgums.

| (44) | Lai samazinātu nevajadzīgu administratīvā darba slodzi un palielinātu Kopienas pētniecības un nozares konkurētspēju, ir jābūt iespējai atļaut vairākkārtējas obligāto testu procedūras ar vienu grupas atļauju, tomēr neatbrīvojot minētās procedūras no ētiskās izvērtēšanas. |
| --- | --- |

(44)

Lai samazinātu nevajadzīgu administratīvā darba slodzi un palielinātu Kopienas pētniecības un nozares konkurētspēju, ir jābūt iespējai atļaut vairākkārtējas obligāto testu procedūras ar vienu grupas atļauju, tomēr neatbrīvojot minētās procedūras no ētiskās izvērtēšanas.

| (45) | Lai nodrošinātu atļauju pieteikumu efektīvu izskatīšanu un palielinātu Kopienas pētniecības un nozares konkurētspēju, ir jānosaka termiņš, kurā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē projektu pieteikumi un jāpieņem lēmums par šo projektu atļaušanu. Lai nemazinātu ētiskās izvērtēšanas kvalitāti, sarežģītākiem projektu pieteikumiem var būt vajadzīgs papildlaiks iesaistīto disciplīnu skaita, priekšlikuma projekta novitātes un komplicētāku metožu dēļ. Tomēr ētiskās izvērtēšanas termiņus var pagarināt tikai izņēmuma kārtā. |
| --- | --- |

(45)

Lai nodrošinātu atļauju pieteikumu efektīvu izskatīšanu un palielinātu Kopienas pētniecības un nozares konkurētspēju, ir jānosaka termiņš, kurā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē projektu pieteikumi un jāpieņem lēmums par šo projektu atļaušanu. Lai nemazinātu ētiskās izvērtēšanas kvalitāti, sarežģītākiem projektu pieteikumiem var būt vajadzīgs papildlaiks iesaistīto disciplīnu skaita, priekšlikuma projekta novitātes un komplicētāku metožu dēļ. Tomēr ētiskās izvērtēšanas termiņus var pagarināt tikai izņēmuma kārtā.

| (46) | Alternatīvu metožu pieejamība ir lielā mērā atkarīga no alternatīvu izstrādes pētījumu rezultātiem. Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās ir paredzēts vairāk līdzekļu projektiem, kuru mērķis ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ, lai palielinātu Kopienas pētniecības un nozares konkurētspēju, Komisijai un dalībvalstīm ir jāsekmē alternatīvu pieeju izstrāde un validācija. |
| --- | --- |

(46)

Alternatīvu metožu pieejamība ir lielā mērā atkarīga no alternatīvu izstrādes pētījumu rezultātiem. Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās ir paredzēts vairāk līdzekļu projektiem, kuru mērķis ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ, lai palielinātu Kopienas pētniecības un nozares konkurētspēju, Komisijai un dalībvalstīm ir jāsekmē alternatīvu pieeju izstrāde un validācija.

| (47) | Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā ir izveidots Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs, kas koordinē alternatīvu pieeju validāciju Kopienā. Taču arvien vairāk pieaug vajadzība izstrādāt un nodot validācijai jaunas metodes. Nepieciešamo mehānismu nodrošināšanai dalībvalstu līmenī katrai dalībvalstij ir jānorīko references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Lai nodrošinātu saskanīgu un salīdzināmu rezultātu kvalitāti, dalībvalstīm ir jānorīko references laboratorijas, kas ir akreditētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/10/EK par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz labas laboratoriju prakses principu piemērošanu un šo principu piemērošanas pārbaudi attiecībā uz ķīmisku vielu testēšanu (6).
  Turklāt Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra uzdevumi būtu jāpaplašina, nosakot, ka tam būtu jānodarbojas arī ar dzīvnieku izmēģinājumiem alternatīvu metožu izstrādes un izmantošanas saskaņošanu un veicināšanu. |
| --- | --- |

(47)

Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā ir izveidots Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs, kas koordinē alternatīvu pieeju validāciju Kopienā. Taču arvien vairāk pieaug vajadzība izstrādāt un nodot validācijai jaunas metodes. Nepieciešamo mehānismu nodrošināšanai dalībvalstu līmenī katrai dalībvalstij ir jānorīko references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Lai nodrošinātu saskanīgu un salīdzināmu rezultātu kvalitāti, dalībvalstīm ir jānorīko references laboratorijas, kas ir akreditētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/10/EK par normatīvo un administratīvo aktu saskaņošanu attiecībā uz labas laboratoriju prakses principu piemērošanu un šo principu piemērošanas pārbaudi attiecībā uz ķīmisku vielu testēšanu (6).
  Turklāt Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra uzdevumi būtu jāpaplašina, nosakot, ka tam būtu jānodarbojas arī ar dzīvnieku izmēģinājumiem alternatīvu metožu izstrādes un izmantošanas saskaņošanu un veicināšanu.

| (48) | Ir jānodrošina saskanīga pieeja ētiskās izvērtēšanas un ētiskās pārraudzības stratēģijai valstu līmenī. Dalībvalstīm ir jānodibina valsts dzīvnieku labturības un ētikas komitejas, kas konsultētu kompetentās iestādes un iestāžu pastāvīgās ētiskās pārraudzības struktūras, lai veicinātu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu pieņemšanu. Tādēļ sava nozīme paraugprakses apmaiņā Kopienas līmenī ir valstu dzīvnieku labturības un ētikas komiteju tīklam. |
| --- | --- |

(48)

Ir jānodrošina saskanīga pieeja ētiskās izvērtēšanas un ētiskās pārraudzības stratēģijai valstu līmenī. Dalībvalstīm ir jānodibina valsts dzīvnieku labturības un ētikas komitejas, kas konsultētu kompetentās iestādes un iestāžu pastāvīgās ētiskās pārraudzības struktūras, lai veicinātu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu pieņemšanu. Tādēļ sava nozīme paraugprakses apmaiņā Kopienas līmenī ir valstu dzīvnieku labturības un ētikas komiteju tīklam.

| (49) | Strauja var būt gan tehnikas un zinātnes attīstība biomedicīniskajos pētījumos, gan zināšanu paplašināšanās jautājumos par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību. Tādēļ ir jāparedz šīs direktīvas pārskatīšana. Tādā pārskatīšanā
  , kas pamatojas uz ekspertu novērtētiem zinātnisko pētījumu rezultātiem,
  kā prioritāte būtu jāizskata iespējama dzīvnieku izmantošanas aizstāšana, jo īpaši attiecībā uz cilvēku ģintij nepiederošajiem primātiem, ja tas ir iespējams, ņemot vērā zinātnes attīstību. |
| --- | --- |

(49)

Strauja var būt gan tehnikas un zinātnes attīstība biomedicīniskajos pētījumos, gan zināšanu paplašināšanās jautājumos par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību. Tādēļ ir jāparedz šīs direktīvas pārskatīšana. Tādā pārskatīšanā
  , kas pamatojas uz ekspertu novērtētiem zinātnisko pētījumu rezultātiem,
  kā prioritāte būtu jāizskata iespējama dzīvnieku izmantošanas aizstāšana, jo īpaši attiecībā uz cilvēku ģintij nepiederošajiem primātiem, ja tas ir iespējams, ņemot vērā zinātnes attīstību.

| (50) | Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7). |
| --- | --- |

(50)

Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7).

| (51) | Konkrētāk, Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras noteikt kritērijus procedūru klasifikācijai un pielāgot II līdz IX pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(51)

Konkrētāk, Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras noteikt kritērijus procedūru klasifikācijai un pielāgot II līdz IX pielikumu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (52) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. |
| --- | --- |

(52)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.

| (53) | Tādēļ Direktīva 86/609/EEK ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ Direktīva 86/609/EEK ir jāatceļ.

| (54) | Ieguvumi dzīvnieku labturības ziņā no projektu atļauju retrospektīvas piemērošanas un ar to saistītās administratīvās izmaksas ir attaisnojamas tikai pašlaik notiekošiem ilgtermiņa projektiem. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi attiecībā uz pašlaik notiekošiem īsa un vidēja termiņa projektiem, lai izvairītos no retrospektīvas atļauju piešķiršanas, no kuras ieguvums ir visnotaļ neliels. |
| --- | --- |

(54)

Ieguvumi dzīvnieku labturības ziņā no projektu atļauju retrospektīvas piemērošanas un ar to saistītās administratīvās izmaksas ir attaisnojamas tikai pašlaik notiekošiem ilgtermiņa projektiem. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi attiecībā uz pašlaik notiekošiem īsa un vidēja termiņa projektiem, lai izvairītos no retrospektīvas atļauju piešķiršanas, no kuras ieguvums ir visnotaļ neliels.

| (55) | Ņemot vērā to, ka veicamās darbības mērķus, proti, tiesību aktu saskaņošanu par dzīvnieku izmantošanu zinātnes vajadzībām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā to, ka veicamās darbības mērķus, proti, tiesību aktu saskaņošanu par dzīvnieku izmantošanu zinātnes vajadzībām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā nosaka pasākumus tādu dzīvnieku aizsardzībai, kurus izmanto vai grasās izmantot zinātnes vajadzībām.

Tādēļ tā nosaka noteikumus

| 1) | par to, kā aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās un kā pilnveidot dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, kopšanu un izmantošanu procedūrās; |
| --- | --- |

1)

par to, kā aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās un kā pilnveidot dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, kopšanu un izmantošanu procedūrās;

| 2) | par dzīvnieku izcelsmi, audzēšanu, iezīmēšanu, kopšanu un turēšanu; |
| --- | --- |

2)

par dzīvnieku izcelsmi, audzēšanu, iezīmēšanu, kopšanu un turēšanu;

| 3) | par audzēšanas, piegādes vai izmantošanas iestāžu darbību; |
| --- | --- |

3)

par audzēšanas, piegādes vai izmantošanas iestāžu darbību;

| 4) | par tādu projektu izvērtēšanu un atļaušanu, kas saistīti ar dzīvnieku izmantošanu procedūrās. |
| --- | --- |

4)

par tādu projektu izvērtēšanu un atļaušanu, kas saistīti ar dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz
  tādu dzīvnieku izmitināšanu un kopšanu, ko
  izmanto vai grasās izmantot procedūrās, vai kad tos īpaši audzē, lai to orgānus vai audus varētu izmantot zinātnes vajadzībām
  , un attiecas uz visiem gadījumiem, kad dzīvniekus izmanto procedūrās, kas var tiem izraisīt sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu
  .

Ja ir sāpes, ciešanas, stress vai ilgstošs kaitējums, to
  likvidēšana, sekmīgi izmantojot anestēziju, atsāpināšanu vai citus paņēmienus, nenozīmē, ka uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās neattiecas šīs direktīvas darbības joma.

2.   Šī direktīva attiecas uz šādiem dzīvniekiem:

| a) | dzīvi mugurkaulnieki, kas nav cilvēki, ieskaitot kāpuru formas, kas barojas patstāvīgi, un
  zīdītāju sugu
  embrija vai augļa formas to normālas attīstības pēdējā trešdaļā; |
| --- | --- |

a)

dzīvi mugurkaulnieki, kas nav cilvēki, ieskaitot kāpuru formas, kas barojas patstāvīgi, un
  zīdītāju sugu
  embrija vai augļa formas to normālas attīstības pēdējā trešdaļā;

| b) | I pielikumā
  uzskaitīto kārtu
  sugām piederīgi dzīvi bezmugurkaulnieki ▐. |
| --- | --- |

b)

I pielikumā
  uzskaitīto kārtu
  sugām piederīgi dzīvi bezmugurkaulnieki ▐.

3.   Šī direktīva attiecas uz tādu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, kuri nav sasnieguši 2. punkta a) apakšpunktā minēto attīstības stadiju, ja dzīvniekam ļauj nodzīvot ilgāk par šo attīstības stadiju un tas var izjust sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kad sasniedzis norādīto attīstības stadiju.

4.   Šī direktīva neattiecas uz
  vispārējām pārbaudēm dzīvnieku audzēšanas uzņēmumos, kā arī
  :

| a) | neeksperimentālu, lauksaimniecības vai klīniskās veterinārijas praksi un izmēģinājumiem; |
| --- | --- |

a)

neeksperimentālu, lauksaimniecības vai klīniskās veterinārijas praksi un izmēģinājumiem;

| b) | praksi atzītas lopkopības vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

praksi atzītas lopkopības vajadzībām;

| c) | praksi, kuras galvenais mērķis ir dzīvnieku iezīmēšana; |
| --- | --- |

c)

praksi, kuras galvenais mērķis ir dzīvnieku iezīmēšana;

| d) | ▐praksi
  , kura neizraisa sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu
  . |
| --- | --- |

d)

▐praksi
  , kura neizraisa sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu
  .

5.   Šo direktīvu piemēro, neskarot Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīvu 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (8).

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā izmantotas šādas definīcijas:

| 1) | “procedūra” ir dzīvnieka izmantošana jebkādam eksperimentam vai citam zinātniskam mērķim ar zināmu vai nezināmu iznākumu, kas var
  vai nevar
  dzīvniekam izraisīt sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu
  un ietver
  jebkādas darbības, kuras izraisa vai var izraisīt dzīvnieka piedzimšanu šādā stāvoklī vai jaunas ģenētiski modificētas dzīvnieku līnijas rašanos; |
| --- | --- |

1)

“procedūra” ir dzīvnieka izmantošana jebkādam eksperimentam vai citam zinātniskam mērķim ar zināmu vai nezināmu iznākumu, kas var
  vai nevar
  dzīvniekam izraisīt sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu
  un ietver
  jebkādas darbības, kuras izraisa vai var izraisīt dzīvnieka piedzimšanu šādā stāvoklī vai jaunas ģenētiski modificētas dzīvnieku līnijas rašanos;

| 2) | “projekts” ir darba programma, kam ir noteikts zinātnisks mērķis un kas ietver vienu vai vairākas procedūras; |
| --- | --- |

2)

“projekts” ir darba programma, kam ir noteikts zinātnisks mērķis un kas ietver vienu vai vairākas procedūras;

| 3) | “iestāde” ir visas ietaises, ēkas, ēku kopas vai citas telpas, un var būt vieta, kas nav pilnīgi iežogota vai apjumta, un pārvietojamās iekārtas; |
| --- | --- |

3)

“iestāde” ir visas ietaises, ēkas, ēku kopas vai citas telpas, un var būt vieta, kas nav pilnīgi iežogota vai apjumta, un pārvietojamās iekārtas;

| 4) | “audzēšanas iestāde” ir iestāde, kurā audzē dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātnes vajadzībām; |
| --- | --- |

4)

“audzēšanas iestāde” ir iestāde, kurā audzē dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātnes vajadzībām;

| 5) | “piegādes iestāde” ir iestāde, kas nav audzēšanas uzņēmums un no kura piegādā dzīvniekus, lai tos izmantotu procedūrās vai lai to audus vai orgānus izmantotu zinātnes vajadzībām; |
| --- | --- |

5)

“piegādes iestāde” ir iestāde, kas nav audzēšanas uzņēmums un no kura piegādā dzīvniekus, lai tos izmantotu procedūrās vai lai to audus vai orgānus izmantotu zinātnes vajadzībām;

| 6) | “izmantošanas iestāde” ir iestāde, kur dzīvniekus izmanto procedūrās; |
| --- | --- |

6)

“izmantošanas iestāde” ir iestāde, kur dzīvniekus izmanto procedūrās;

| 7) | “kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes, kurām katrā dalībvalstī ir uzdots uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu; |
| --- | --- |

7)

“kompetentā iestāde” ir iestāde vai iestādes, kurām katrā dalībvalstī ir uzdots uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu;

| 8) | “ētiska pieeja” ir pieeja, kurā ētisko pusi izvērtē pirms izmēģinājumiem un kura ietver dzīvnieku izmantošanas zinātniskās un sociālās pamatotības novērtējumu, ņemot vērā cilvēces pienākumu cienīt dzīvniekus kā dzīvas, just spējīgas būtnes; |
| --- | --- |

8)

“ētiska pieeja” ir pieeja, kurā ētisko pusi izvērtē pirms izmēģinājumiem un kura ietver dzīvnieku izmantošanas zinātniskās un sociālās pamatotības novērtējumu, ņemot vērā cilvēces pienākumu cienīt dzīvniekus kā dzīvas, just spējīgas būtnes;

| 9) | “kompetenta persona” nozīmē jebkuru personu, kuru dalībvalsts atzīst kā kompetentu veikt attiecīgās funkcijas, kas aprakstītas šajā direktīvā; |
| --- | --- |

9)

“kompetenta persona” nozīmē jebkuru personu, kuru dalībvalsts atzīst kā kompetentu veikt attiecīgās funkcijas, kas aprakstītas šajā direktīvā;

| 10) | “turēšana” nozīmē visus pasākumus, kas nepieciešami fenotipiski normālu dzīvnieku audzēšanai un turēšanai zinātniskiem vai citiem mērķiem, bet ar šo terminu nesaprot eksperimentus; |
| --- | --- |

10)

“turēšana” nozīmē visus pasākumus, kas nepieciešami fenotipiski normālu dzīvnieku audzēšanai un turēšanai zinātniskiem vai citiem mērķiem, bet ar šo terminu nesaprot eksperimentus;

| 11) | “prakse” nozīmē jebkuru neeksperimentālu vai zinātnisku darbību, bet ne eksperimentu; |
| --- | --- |

11)

“prakse” nozīmē jebkuru neeksperimentālu vai zinātnisku darbību, bet ne eksperimentu;

| 12) | “pienācīgi anestezēts” nozīmē, ka sajūtas ir nomāktas ar vietējās vai vispārējās anestēzijas metodēm, kuru efektivitāte ir līdzvērtīga metodēm, ko izmanto labā veterinārajā praksē; |
| --- | --- |

12)

“pienācīgi anestezēts” nozīmē, ka sajūtas ir nomāktas ar vietējās vai vispārējās anestēzijas metodēm, kuru efektivitāte ir līdzvērtīga metodēm, ko izmanto labā veterinārajā praksē;

| 13) | “protokols” nozīmē procedūru sēriju, kas veido eksperimentu, kuram ir noteikts mērķis; |
| --- | --- |

13)

“protokols” nozīmē procedūru sēriju, kas veido eksperimentu, kuram ir noteikts mērķis;

| 14) | “reglamentēta procedūra” nozīmē jebkuru eksperimentālu vai zinātnisku procedūru, ar kuru aizsargājamam dzīvniekam var tikt izraisītas sāpes, ciešanas, stress vai ilgstošs kaitējums; |
| --- | --- |

14)

“reglamentēta procedūra” nozīmē jebkuru eksperimentālu vai zinātnisku procedūru, ar kuru aizsargājamam dzīvniekam var tikt izraisītas sāpes, ciešanas, stress vai ilgstošs kaitējums;

| 15) | “atkārtota izmantošana” nozīmē procedūrā jau izmantota dzīvnieka izmantošanu, kad varētu izmantot arī citu dzīvnieku, ar kuru iepriekš procedūras nav veiktas; |
| --- | --- |

15)

“atkārtota izmantošana” nozīmē procedūrā jau izmantota dzīvnieka izmantošanu, kad varētu izmantot arī citu dzīvnieku, ar kuru iepriekš procedūras nav veiktas;

| 16) | “konfidenciāla informācija” ir informācija, kuras neatļauta publiskošana var radīt kaitējumu tās īpašnieka vai trešās personas likumīgām komerciālām vai citām interesēm. |
| --- | --- |

16)

“konfidenciāla informācija” ir informācija, kuras neatļauta publiskošana var radīt kaitējumu tās īpašnieka vai trešās personas likumīgām komerciālām vai citām interesēm.

4. pants

Aizstāšana, samazināšana un pilnveide

1.   Ja pastāv izmēģinājuma
  paņēmieni
  ,
  eksperimenti vai citas zinātniskas darbības,
  kas nav
  saistītas
  ar
  dzīvu
  dzīvnieku izmantošanu,
  bet kas no zinātnes viedokļa ir apmierinošas metodes vai testēšanas stratēģijas meklēto rezultātu iegūšanai
  un
  kuras
  var izmantot procedūras vietā, dalībvalstis nodrošina, ka
  attiecīgi
  tiek izmantots alternatīvais paņēmiens
  , ja attiecīgajā dalībvalstī šis alternatīvais paņēmiens nav aizliegts
  .
  Atbilstoši šai direktīvai testēšanas paņēmieni, kuros iesaistīta cilvēka embrija un augļa šūnu izmantošana, nav alternatīva, t. i., par šo testēšanas paņēmienu izmantošanu dalībvalstis var pašas pieņemt ētiskus lēmumus
  .

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz minimumam tiek samazināts projektos izmantojamo dzīvnieku skaits, neapdraudot projekta mērķus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek pilnveidota audzēšana, turēšana un kopšana un procedūrās izmantojamie paņēmieni, lai likvidētu vai līdz minimumam samazinātu jebkādas iespējamas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu dzīvniekiem.

4.
     
  Dalībvalstis nodrošina līdzekļu piešķiršanu tādu zinātniski pieņemamu paņēmienu un izmēģinājumu stratēģiju apguvei, pētniecībai, izstrādei un īstenošanai, kuros neizmanto dzīvniekus.

5.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde, apsverot atļauju piešķiršanu projektiem, īsteno 1. punktā noteikto mērķi.

6.
     
  Dalībvalstis nodrošina attiecīgām personām un struktūrām mācības par tādu zinātniski pieņemamu paņēmienu un izmēģinājumu stratēģiju izmantošanu, kuros neizmanto dzīvniekus, kā arī veicina šādus paņēmienus un izmēģinājumu stratēģijas.

5. pants

Procedūru mērķi

Procedūras var veikt tikai šādiem mērķiem:

| 1) | fundamentālie pētījumi zināšanu attīstībai bioloģijas vai uzvedības zinātnēs; |
| --- | --- |

1)

fundamentālie pētījumi zināšanu attīstībai bioloģijas vai uzvedības zinātnēs;

| 2) | praktiskie vai lietišķie pētījumi ar mērķi






  a) | nepieļaut, novērst, diagnosticēt vai ārstēt cilvēka, dzīvnieku vai augu slimības, veselības traucējumus vai citas anomālijas vai to izraisīto ietekmi, |
| --- | --- | --- |

2)

praktiskie vai lietišķie pētījumi ar mērķi

a)

nepieļaut, novērst, diagnosticēt vai ārstēt cilvēka, dzīvnieku vai augu slimības, veselības traucējumus vai citas anomālijas vai to izraisīto ietekmi,

| b) | novērtēt, noteikt, regulēt vai mainīt cilvēka, dzīvnieku vai augu fizioloģiskos stāvokļus; |
| --- | --- |

b)

novērtēt, noteikt, regulēt vai mainīt cilvēka, dzīvnieku vai augu fizioloģiskos stāvokļus;

| c) | uzlabot lauksaimniecības vajadzībām turēto dzīvnieku audzēšanas un labturības apstākļus; |
| --- | --- |

c)

uzlabot lauksaimniecības vajadzībām turēto dzīvnieku audzēšanas un labturības apstākļus;

| 3) | tādu zāļu, barības un pārtikas un citu vielu vai produktu izstrāde, ražošana vai kvalitātes, efektivitātes un drošības pārbaude, kuri izgatavoti kādam no 2. punktā minētajiem nolūkiem; |
| --- | --- |

3)

tādu zāļu, barības un pārtikas un citu vielu vai produktu izstrāde, ražošana vai kvalitātes, efektivitātes un drošības pārbaude, kuri izgatavoti kādam no 2. punktā minētajiem nolūkiem;

| 4) | dabas vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs; |
| --- | --- |

4)

dabas vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs;

| 5) | cilvēku veselības aizsardzība saistībā ar darbinieku vai patērētāju pakļaušanu ķīmisku produktu iedarbībai; |
| --- | --- |

5)

cilvēku veselības aizsardzība saistībā ar darbinieku vai patērētāju pakļaušanu ķīmisku produktu iedarbībai;

| 6) | pētījumi ar mērķi saglabāt sugu
  , ka arī šīs sugas veselību un labturību
  ; |
| --- | --- |

6)

pētījumi ar mērķi saglabāt sugu
  , ka arī šīs sugas veselību un labturību
  ;

| 7) | augstākā izglītība vai apmācība; |
| --- | --- |

7)

augstākā izglītība vai apmācība;

| 8) | tiesu medicīnas izmeklēšana. |
| --- | --- |

8)

tiesu medicīnas izmeklēšana.

6. pants

Humāni nogalināšanas paņēmieni

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīvniekus nogalina atļauju saņēmusi persona iestādē, kam izsniegta atļauja, sagādājot pēc iespējas mazākas sāpes, ciešanas un stresu un—
  attiecībā uz VI pielikumā iekļautajām sugām — ar piemērotu un saudzīgu nogalināšanas paņēmienu, kā izklāstīts minētajā pielikumā
  , vai ar citām metodēm, par kurām zinātniski parādīts, ka tās ir vismaz tikpat saudzīgas
  .
  Ja ir iespējama un jau pieejama saudzīgāka nogalināšanas metode, to var pielietot, pat ja tā nav minēta VI pielikumā
  .

Tomēr lauka pētījumos dzīvnieku var nogalināt ārpus apstiprinātas iestādes.

2.   Kompetentās iestādes var noteikt izņēmumus no 1. punkta, ja ir zinātnisks pamatojums, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot saudzīgu nogalināšanas paņēmienu
  , vai ir izstrādāti citi paņēmieni, kas dzīvniekiem nodrošina labāku aizsardzību. Neatkarīgi no izņēmumiem, dzīvnieki jānogalina, nodarot tiem minimālas sāpes, ciešanas un stresu
  .

3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja dzīvnieks jānogalina ārkārtas apstākļos dzīvnieka labturības iemeslu dēļ.

Dalībvalstis nosaka pirmajā daļā minētos ārkārtas apstākļus.

7. pants

Valstu pasākumi

Šī direktīva neliedz dalībvalstīm piemērot vai pieņemt stingrākus valsts pasākumus, lai uzlabotu zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku labturību un aizsardzību.

II   NODAĻA

NOTEIKUMI PAR DAŽU DZĪVNIEKU IZMANTOŠANU PROCEDŪRĀS

8. pants

Apdraudētās sugas, izņemot cilvēku ģints primātus

1.   Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 (9) A pielikumā uzskaitītās apdraudētās sugas neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā vai 3. vai 6. punktā; |
| --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā vai 3. vai 6. punktā;

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot tādas sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā; |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot tādas sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā;

| c) | cik vien iespējams, jāizmanto tādi dzīvnieki, ko audzē īpaši izmēģinājumu nolūkam. |
| --- | --- |

c)

cik vien iespējams, jāizmanto tādi dzīvnieki, ko audzē īpaši izmēģinājumu nolūkam.

2.   Šo pantu nepiemēro nevienai primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) sugai.

9. pants

Primāti (izņemot cilvēku ģints primātus)

1.   
  Cilvēku ģintij nepiederošos
  primātus
  to augstā neirofizioloģiskās jutības un kognitīvās attīstības līmeņa dēļ
  neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūrai ir viens no 5. panta 1. punktā, 2. punkta a) apakšpunktā
  ,
  3. punktā
  vai

  6. punktā minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

a)

procedūrai ir viens no 5. panta 1. punktā, 2. punkta a) apakšpunktā
  ,
  3. punktā
  vai

  6. punktā minētajiem mērķiem;

| b) | pieteikuma iesniedzējs uzrāda

  zinātnisku

  un ētisku

  pamatojumu tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis cilvēku ģintij nepiederošus primātus. |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzējs uzrāda

  zinātnisku

  un ētisku

  pamatojumu tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis cilvēku ģintij nepiederošus primātus.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta, cilvēkpērtiķus procedūrās neizmanto, izņemot gadījumus, kad izmanto 53. panta drošības klauzulu.

3.
     
  Ik pēc diviem gadiem un pirmoreiz ...

   (10)

  Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, veic pārskatīšanu attiecībā uz cilvēku ģintij nepiederošo primātu izmantošanu procedūrās un publicē šīs pārskatīšanas rezultātus. Pārskatīšanā izvērtē tehnoloģiskās, zinātniskās un dzīvnieku labturības jomas zināšanu attīstības ietekmi un nosaka mērķus apstiprinātu aizstāšanas metožu ieviešanai.

10. pants

Savvaļā sagūstīti dzīvnieki

1.   Savvaļā sagūstītus dzīvniekus procedūrās neizmanto.

2.   Kompetentās iestādes var piešķirt izņēmumus no 1. punkta, ja ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot dzīvnieku, kas audzēts izmantošanai procedūrās.

11. pants

Izmantošanai procedūrās audzēti dzīvnieki

1.   
  Komisija veic dzīvnieku labturības novērtējumu, kā arī novērtējumu iespējām īstenot otrajā un trešajā daļā noteiktās prasības ...

   (11)

  .

Dalībvalstis nodrošina, ka II pielikumā uzskaitīto sugu īpatņus var izmantot procedūrās tikai tad, ja tie ir audzēti izmantošanai procedūrās.

Ja ir noteikts, ka tas ir iespējams, tad,
  sākot ar dienu, kas noteikta III pielikumā,
  ņemot vērā pirmajā daļā minēto novērtējumu,
  dalībvalstis nodrošina, ka minētajā pielikumā minētos
  cilvēku ģintij nepiederošos
  primātus ▐var izmantot procedūrās tikai tad, ja tie
  nāk no pašuzturošām kolonijām
  .

2.   Kompetentās iestādes var noteikt izņēmumus no 1. punkta otrās un trešās daļas, ja tam ir
  veterinārs
  pamatojums
  saistībā ar dzīvnieku labturību vai

  zinātnisks pamatojums.

12. pants

Klaiņojoši un savvaļā mītoši mājdzīvnieku sugu dzīvnieki

Klaiņojošus un savvaļā mītošus mājdzīvnieku sugu dzīvniekus procedūrās neizmanto.

13. pants

Dzīvnieku līķu, audu un orgānu izmantošana apmācības nolūkiem

Augstākās izglītības apguvē un kvalifikācijas celšanas kursos dzīvnieku līķus, audus un orgānus var izmantot tikai tad, ja attiecīgie dzīvnieki ir nokauti saskaņā ar Padomes ... Regulas (EK) Nr. .../2009 [par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā]

   (12)

  noteikumiem.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS

14. pants

Procedūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka procedūras vienmēr tiek veiktas iestādēs
  , kā noteikts 3
  .
  pantā
  .

Kompetentā iestāde var piešķirt izņēmumu no pirmās daļas, ja tam ir zinātnisks pamatojums.

2.   Procedūras drīkst veikt tikai projekta ietvaros.

15. pants

Procedūrās izmantojamie paņēmieni

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka procedūru neveic, ja Kopienas tiesību aktos ir atzīts cits zinātniski pietiekami pamatots paņēmiens vai testēšanas stratēģija vajadzīgo rezultātu iegūšanai, kas nav saistīta ar dzīvnieku izmantošanu. Ja nav šāda paņēmiena, procedūru nedrīkst veikt, ja normālos apstākļos ir praktiski pieejams cits zinātniski pietiekami pamatots paņēmiens vai testēšanas stratēģija vajadzīgo rezultātu iegūšanai, ieskaitot datorizētu, in vitro un citādu metodiku, kas nav saistīta ar dzīvnieku izmantošanu.

2.   Izvēloties starp procedūrām, izvēlas tādas, kurās izmanto pēc iespējas mazāku dzīvnieku skaitu, kurās izmanto dzīvniekus ar viszemāko neirofizioloģisko jutību, kuras rada vismazākās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu un kurām ir vislielākā varbūtība sniegt apmierinošus rezultātus.

3.   Pēc iespējas jāizvairās no nāves kā procedūras mērķa parametra, un tā jāaizstāj ar agrīniem un humāniem mērķa parametriem. Ja nav iespējams izvairīties no nāves kā mērķa parametra, procedūru plāno tā, lai nobeigtos pēc iespējas mazāk dzīvnieku.

16. pants

Anestēzija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  nepieciešamības gadījumā
  visas procedūras tiek veiktas ar vispārējo vai vietējo anestēziju
  vai ar citām metodēm, ar kurām var atvieglot sāpes vai mazināt ciešanas
  .

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, procedūras var veikt bez anestēzijas ar šādiem nosacījumiem:

| a) | ja uzskatāms, ka anestēzija dzīvnieku traumē vairāk nekā pati procedūra; |
| --- | --- |

a)

ja uzskatāms, ka anestēzija dzīvnieku traumē vairāk nekā pati procedūra;

| b) | ja potenciāli smagu sāpju novēršanai vai mazināšanai lieto pretsāpju līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

ja potenciāli smagu sāpju novēršanai vai mazināšanai lieto pretsāpju līdzekļus;

| c) | ja anestēzija ir pretrunā ar procedūras mērķi, ja vien procedūra nav saistīta ar nopietniem ievainojumiem, kas var izraisīt stipras sāpes. |
| --- | --- |

c)

ja anestēzija ir pretrunā ar procedūras mērķi, ja vien procedūra nav saistīta ar nopietniem ievainojumiem, kas var izraisīt stipras sāpes.

3.   Ja procedūru veic bez anestēzijas, ir jāizmanto pretsāpju līdzekļi vai citi piemēroti paņēmieni,
  ja dzīvniekam no tā ir labums,
  nodrošinot, ka nenovēršamās sāpes, ciešanas un stress tiek samazināti līdz minimumam.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīvniekiem nedod zāles, kas liedz vai traucē tiem izrādīt sāpes, bez pietiekamas anestēzijas vai atsāpināšanas.

Tādos gadījumos ir jāsniedz zinātnisks pamatojums un dati par anestēzijas vai atsāpināšanas režīmu.

5.   Dzīvniekam, kurš var ciest ▐sāpes pēc anestēzijas izbeigšanās, lieto profilaktisku vai pēcoperācijas atsāpināšanu vai izmanto citu piemērotu sāpju mazināšanas paņēmienu, ja vien tas ir savienojams ar procedūras mērķi. Ja pretsāpju līdzekļu lietošana nav iespējama, dzīvnieks nekavējoties nogalināms ar humānu paņēmienu.

17. pants

Procedūru smaguma klasifikācija

1.   Dalībvalstis nodrošina visu procedūru
  klasificēšanu kā “viegla”
  , “mērena”
  vai
  “smaga”
  atbilstoši IX pielikumam
  .

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka procedūras, kas klasificētas kā “smagas”,
  tiek zinātniski pamatotas un uzraudzītas attiecībā uz ētikas prasību ievērošanu
  , ja paredzamas ilgstošas sāpes, ciešanas vai stress.
  Šādas procedūras veicamas tikai izņēmuma gadījumos un attiecībā uz tām kompetentās iestādes veic īpašu nodarītā kaitējuma/ieguvumu analīzi un rūpīgu pārbaudi
  .

3.   Procedūras, kuras veic vispārējā anestēzijā un kuru beigās dzīvnieku, tam neatgūstot samaņu, nogalina ar humānu paņēmienu, klasificējamas kā “neatgriezeniskas”.

4.   Komisija līdz
  ...

   (13)

  pilnīgo
  procedūru klasifikācijas kritērijus
  , kā minēts IX pielikumā, un to veic, pamatojoties uz starptautiskām klasifikācijām un saskaņā ar Eiropas Savienībā izstrādāto paraugpraksi
  .
  Šādos kritērijos iekļauj maksimālo smaguma robežu, kuru pārsniedzot procedūras ar dzīvniekiem ir aizliegtas
  .

Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, līdz ... (14) pieņem saskaņā ar 54. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

18. pants

Atkārtota izmantošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  dzīvnieku, kuram jau izdarīta procedūra,
  gadījumos, kad procedūrā
  tā vietā
  varētu izmantot citu dzīvnieku, kam iepriekš nav veiktas
  sagatavošanas vai citas
  procedūras, var atkārtoti izmantot
  jaunās nesaistītās procedūrās
  tikai tad, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | iepriekšējā procedūra bijusi klasificēta kā līdz “
  mērenai
  ”; |
| --- | --- |

a)

iepriekšējā procedūra bijusi klasificēta kā līdz “
  mērenai
  ”;

| b) | ir pierādīts, ka dzīvnieka vispārējais veselības un labsajūtas stāvoklis ir pilnībā atjaunojies; |
| --- | --- |

b)

ir pierādīts, ka dzīvnieka vispārējais veselības un labsajūtas stāvoklis ir pilnībā atjaunojies;

| c) | nākamā procedūra ir klasificēta kā līdz “
  mērenai
  ” vai “neatgriezeniska”.
  Atkārtoti izmantojot dzīvniekus, tiem veic veterinārās pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

nākamā procedūra ir klasificēta kā līdz “
  mērenai
  ” vai “neatgriezeniska”.
  Atkārtoti izmantojot dzīvniekus, tiem veic veterinārās pārbaudes.

2.   Atkāpjoties no 1. panta, ja tam ir zinātnisks pamatojums, kompetentā iestāde var atļaut atkārtoti izmantot dzīvnieku
  , ja ar to veiktā iepriekšējā procedūra klasificēta kā līdz “mērenai”
  un nākamā procedūra ir klasificēta kā līdz “
  mērenai
  ” vai “neatgriezeniska”.

19. pants

Procedūras beigas

1.   Procedūru uzskata par beigušos, kad vairs nav jāveic nekādi novērojumi par šo procedūru vai — attiecībā uz jaunām ģenētiski modificētu dzīvnieku līnijām — kad zinātniski var pierādīt, ka nav negatīvas ietekmes uz dzīvniekiem.

2.   Procedūras beigās veterinārārsts vai cita kompetenta persona nolemj, vai dzīvnieks ir atstājams dzīvs vai nogalināms ar humānu paņēmienu.

3.   
  Procedūras beigās
  dzīvnieku nogalina ar saudzīgu paņēmienu, ja tam varētu saglabāties ilgstošas sāpes vai stress.

4.   Ja dzīvnieks jāatstāj dzīvs, tas saņem veselības stāvoklim atbilstošu kopšanu un izmitināšanu un to uzrauga veterinārārsts vai cita kompetenta persona.

20. pants

Orgānu un audu apmaiņa

Dalībvalstis
  veicina
  ar saudzīgiem paņēmieniem nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas
  programmu izveidi
  .

21. pants

Dzīvnieku palaišana brīvībā un atdošana jaunā mājvietā

Dalībvalstis var atļaut procedūrās izmantojamos vai izmantošanai paredzētos dzīvniekus palaist brīvībā
  to izcelsmes biotopā, atdot atpakaļ sugai atbilstošā audzēšanas sistēmā
  vai atdot jaunā mājvietā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | to ļauj dzīvnieka veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

to ļauj dzīvnieka veselības stāvoklis;

| b) | nav apdraudējuma sabiedrības veselībai vai videi; |
| --- | --- |

b)

nav apdraudējuma sabiedrības veselībai vai videi;

| c) | ir ievērota maksimālā iespējamā piesardzība, lai nosargātu dzīvnieka labsajūtu
  , ieskaitot dzīvnieka uzvedības novērtējumu un tā spēju pielāgoties ļoti dažādiem vides apstākļiem
  . |
| --- | --- |

c)

ir ievērota maksimālā iespējamā piesardzība, lai nosargātu dzīvnieka labsajūtu
  , ieskaitot dzīvnieka uzvedības novērtējumu un tā spēju pielāgoties ļoti dažādiem vides apstākļiem
  .

| d) | attiecīgie dzīvnieki nav ģenētiski modificēti izmēģinājuma dzīvnieki vai cilvēku ģintij nepiederoši primāti. |
| --- | --- |

d)

attiecīgie dzīvnieki nav ģenētiski modificēti izmēģinājuma dzīvnieki vai cilvēku ģintij nepiederoši primāti.

IV   NODAĻA

ATĻAUJAS

1.   sadaļa

Atļaujas personām

22. pants

Atļaujas personām

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā
  vai pilnvarotā
  iestāde piešķir atļauju personām pirms šādu funkciju veikšanas:

| a) | procedūru izpilde ar dzīvniekiem, ieskaitot to nogalināšanu ar humānu paņēmienu; |
| --- | --- |

a)

procedūru izpilde ar dzīvniekiem, ieskaitot to nogalināšanu ar humānu paņēmienu;

| b) | procedūru un projektu pārraudzība vai plānošana; |
| --- | --- |

b)

procedūru un projektu pārraudzība vai plānošana;

| c) | dzīvnieku kopēju pārraudzība. |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku kopēju pārraudzība.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atļauju 1. punktā minētajām personām piešķir, ja tās ir attiecīgi izglītotas un apmācītas
  veterinārijas vai zinātnes jomā un tām ir pierādījumi par
  vajadzīgo kompetenci.

Personām, kuras veic 1. punkta b) apakšpunktā minētās funkcijas, ir jābūt ieguvušām izglītību zinātnes disciplīnā, kas attiecas uz veicamo darbu, un jāspēj pareizi apieties ar attiecīgajām sugām un par tām rūpēties.

3.   Visas atļaujas personām piešķiramas uz ierobežotu
  periodu
  , nepārsniedzot piecus gadus. Dalībvalstis nodrošina, ka personām piešķirtās atļaujas pagarina tikai tad, ja personas
  sniedz pierādījumu par
  vajadzīgo kompetenci.
  Dalībvalstis nodrošina savstarpēju atzīšanu izglītības un apmācības kvalifikācijai, kā arī atļaujām veikt paredzētās procedūras
  .

4.   Pamatojoties uz VII pielikumā izklāstītajiem elementiem, dalībvalstis publicē prasību minimumu attiecībā uz izglītību, apmācību un prasībām vajadzīgās kompetences iegūšanai, uzturēšanai un pierādīšanai.

2.   sadaļa

Prasības iestādēm

23. pants

Atļaujas iestādēm

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādēm kompetentā iestāde piešķir atļauju un tās reģistrē.

Iestādei atļauju piešķir tikai tad, ja kompetentā iestāde to ir inspicējusi un konstatējusi, ka tā atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Atļaujā norāda iestādes veidu un personu, kas atbildīga par iestādi un šīs direktīvas noteikumu ievērošanu.

24. pants

Atļaujas apturēšana un atcelšana

1.   Ja iestāde vairs neatbilst šīs direktīvas prasībām, kompetentā iestāde
  ir pilnvarota apturēt vai atcelt
  tai piešķirto atļauju
  vai veikt attiecīgus koriģējošus pasākumus, vai pieprasīt šādu pasākumu veikšanu
  .
  Licences saņēmējiem ir jābūt pieejamām attiecīgām procedūrām, lai apstrīdētu šādus lēmumus
  .

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas apturēšana vai atcelšana negatīvi neiespaido iestādē mītošo dzīvnieku labturību.

25. pants

Prasības iekārtām un aprīkojumam

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādēm ir iekārtas un aprīkojums, kas piemērots izmitināmo dzīvnieku sugai un, ja tiek veiktas procedūras, procedūru izpildei.

2.   Šā panta 1. punktā minēto iekārtu un aprīkojuma konstrukcija, uzbūve un darbības metode nodrošina pēc iespējas efektīvāku procedūru veikšanu ▐ ar minimālu dzīvnieku skaitu un minimālām sāpēm, ciešanām, stresu vai ilgstošu kaitējumu.

26. pants

Prasības iestāžu personālam

Katrai audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādei ir pietiekams un apmācīts personāls, tostarp vismaz:

| 1) | personas, kas objektā atbild par iestādē audzēto, turēto vai izmantoto dzīvnieku labturību un kopšanu un kas nodrošina, ka:






  a) | personālam, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, ir pieejama informācija, par iestādē izmitināto dzīvnieku sugu, |
| --- | --- | --- |

1)

personas, kas objektā atbild par iestādē audzēto, turēto vai izmantoto dzīvnieku labturību un kopšanu un kas nodrošina, ka:

a)

personālam, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, ir pieejama informācija, par iestādē izmitināto dzīvnieku sugu,

| b) | projektus realizē saskaņā ar projekta atļauju, |
| --- | --- |

b)

projektus realizē saskaņā ar projekta atļauju,

| c) | aptur jebkuru procedūru, kuras gaitā dzīvniekam tiek sagādāts nevajadzīgs diskomforts, sāpes vai ciešanas, |
| --- | --- |

c)

aptur jebkuru procedūru, kuras gaitā dzīvniekam tiek sagādāts nevajadzīgs diskomforts, sāpes vai ciešanas,

| d) | gadījumā, ja netiek ievēroti projekta atļaujas nosacījumi, veic attiecīgus pasākumus atbilstības panākšanai, tos reģistrē un par tiem ziņo pastāvīgajai ētiskās pārraudzības struktūrai; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja netiek ievēroti projekta atļaujas nosacījumi, veic attiecīgus pasākumus atbilstības panākšanai, tos reģistrē un par tiem ziņo pastāvīgajai ētiskās pārraudzības struktūrai;

| 2) | norīkots veterinārārsts ar īpašām zināšanām laboratorijas dzīvnieku medicīnā, kuram uzticēti padomdevēja pienākumi saistībā ar dzīvnieku labsajūtu un ārstēšanu; |
| --- | --- |

2)

norīkots veterinārārsts ar īpašām zināšanām laboratorijas dzīvnieku medicīnā, kuram uzticēti padomdevēja pienākumi saistībā ar dzīvnieku labsajūtu un ārstēšanu;

Neskarot 1. punkta vispārīgo raksturu, katra dzīvnieku audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestāde nodrošina, ka vismaz viena apmācīta persona allaž ir uz vietas, lai rūpētos par dzīvnieku labturību.

27. pants

Pastāvīgā ētiskās pārraudzības struktūra

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādes izveido pastāvīgu ētiskās pārraudzības struktūru.

2.   Pastāvīgajā ētiskās pārraudzības struktūrā ietilpst
  vismaz
  norīkotais veterinārārsts, persona (-as), kas iestādē atbild par dzīvnieku labturību un kopšanu, un — izmantošanas iestādē — zinātniskā personāla pārstāvis
  , kā arī eksperts aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu piemērošanā
  .

28. pants

Pastāvīgās ētiskās pārraudzības struktūras uzdevumi

1.   
  Ņemot vērā šīs direktīvas mērķus un jo īpaši 4. pantu,
  pastāvīgā ētiskās pārraudzības struktūra pilda šādus uzdevumus:

| a) | personālu, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, konsultē par ētiskiem jautājumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku ieguvi, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

personālu, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, konsultē par ētiskiem jautājumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku ieguvi, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu;

| b) | konsultē personālu par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības iedibināšanu un piemērošanu un pastāvīgi to informē par jaunākajām tehnikas un zinātnes atziņām par šo prasību piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

konsultē personālu par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības iedibināšanu un piemērošanu un pastāvīgi to informē par jaunākajām tehnikas un zinātnes atziņām par šo prasību piemērošanu;

| c) | ievieš un pārskata iekšējos darbības procesus attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu un pēckontroli saistībā ar iestādē izmitināto vai izmantoto dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

c)

ievieš un pārskata iekšējos darbības procesus attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu un pēckontroli saistībā ar iestādē izmitināto vai izmantoto dzīvnieku labturību;

| d) | ik gadu pārskata visus projektus,
  kuri klasificēti kā “smagi” vai kurus veic ar cilvēku ģintij nepiederošiem primātiem, bet ik pēc trim gadiem visus citus projektus,
  kuru ilgums ir vairāk nekā 12 mēneši, jo īpaši pievēršoties šādiem jautājumiem:






  — | iepriekšējā gadā izmantoto dzīvnieku skaits, sugas un dzīves stadijas, |
| --- | --- | --- |

d)

ik gadu pārskata visus projektus,
  kuri klasificēti kā “smagi” vai kurus veic ar cilvēku ģintij nepiederošiem primātiem, bet ik pēc trim gadiem visus citus projektus,
  kuru ilgums ir vairāk nekā 12 mēneši, jo īpaši pievēršoties šādiem jautājumiem:

—

iepriekšējā gadā izmantoto dzīvnieku skaits, sugas un dzīves stadijas,

| — | pamatojums nākamajā gadā vajadzīgo dzīvnieku skaitam, sugām un dzīves stadijām, |
| --- | --- |

—

pamatojums nākamajā gadā vajadzīgo dzīvnieku skaitam, sugām un dzīves stadijām,

| — | projekta zinātnisko progresu, |
| --- | --- |

—

projekta zinātnisko progresu,

| — | humānu nogalināšanas paņēmienu izmantošana un tas, kā ir ņemtas vērā jaunās atziņas par dzīvnieku izmantošanu procedūrās; |
| --- | --- |

—

humānu nogalināšanas paņēmienu izmantošana un tas, kā ir ņemtas vērā jaunās atziņas par dzīvnieku izmantošanu procedūrās;

| e) | pamatojoties uz d) apakšpunktā minētās pārskatīšanas rezultātiem vai gadījumā, ja ir novirzes no projekta atļaujas, izpēta, vai projekta atļauja būtu iesniedzama grozīšanai vai atjaunošanai; |
| --- | --- |

e)

pamatojoties uz d) apakšpunktā minētās pārskatīšanas rezultātiem vai gadījumā, ja ir novirzes no projekta atļaujas, izpēta, vai projekta atļauja būtu iesniedzama grozīšanai vai atjaunošanai;

| f) | konsultē par jaunas mājvietas atrašanas programmām, jo īpaši saistībā ar jaunā mājvietā izmitināmo dzīvnieku pienācīgu socializāciju. |
| --- | --- |

f)

konsultē par jaunas mājvietas atrašanas programmām, jo īpaši saistībā ar jaunā mājvietā izmitināmo dzīvnieku pienācīgu socializāciju.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek saglabāti pieraksti par katru iestādei sniegto pastāvīgās ētiskās pārraudzības struktūras konsultāciju un lēmumiem saistībā ar šo konsultāciju.

Pieraksti pēc pieprasījuma
  jādara pieejami
  kompetentajai iestādei.
  Dalībvalstis pievērš īpašu uzmanību to pierakstu apkopošanai, apstrādei un publicēšanai, kas attiecas uz projektiem, kuri klasificēti kā “smagi” vai kurus veic ar cilvēku ģintij nepiederošiem primātiem, lai sniegtu informāciju, kas var uzlabot dzīvnieku labturību un veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu attīstību
  .

29. pants

Primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) audzēšanas stratēģija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  ES cilvēku ģintij nepiederošo primātu audzēšanas un piegādes iestādēs ir ieviesta stratēģija, lai palielinātu to dzīvnieku proporciju, kas ir nebrīvē audzētu cilvēku
  ģintij nepiederošo primātu
  pēcteči.
  Ja ir atļauts izmantot cilvēku ģintij nepiederošos primātus, Komisija un dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgus pārvadāšanas apstākļus
  .

2.   
  ES
  iestādes, kas iegādājas cilvēku ģintij nepiederošos primātus, pēc kompetentās iestādes pieprasījuma sagādā pierādījumus, ka iestādē, no kuras dzīvnieki iegūti, ir ieviesta audzēšanas stratēģija.

30. pants

Jaunu mājvietu programma

Ja dalībvalstis atļauj izmitināšanu jaunā mājvietā, kā minēts 21. pantā, audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādēs, no kurām dzīvniekus ir paredzēts nodot izmitināšanai jaunā mājvietā, darbojas jaunu mājvietu programma, kas nodrošina izmitināmo dzīvnieku socializāciju.

31. pants

Dzīvnieku uzskaite

1.   Dalībvalstis
  pēc iespējas
  nodrošina, ka visās audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādēs veic šādu datu uzskaiti:

| a) | audzēto, iegūto, piegādāto, brīvībā palaisto vai jaunā mājvietā izmitināto
  mugurkaulnieku
  dzīvnieku skaits un sugas; |
| --- | --- |

a)

audzēto, iegūto, piegādāto, brīvībā palaisto vai jaunā mājvietā izmitināto
  mugurkaulnieku
  dzīvnieku skaits un sugas;

| b) | dzīvnieku izcelsme, ieskaitot to, vai tie ir audzēti izmantošanai procedūrās; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsme, ieskaitot to, vai tie ir audzēti izmantošanai procedūrās;

| c) | dzīvnieku iegūšanas, piegādes, palaišanas brīvībā vai izmitināšanas jaunā mājvietā datums; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku iegūšanas, piegādes, palaišanas brīvībā vai izmitināšanas jaunā mājvietā datums;

| d) | piegādes iestādes nosaukums un adrese un dzīvnieku ierašanās datums; |
| --- | --- |

d)

piegādes iestādes nosaukums un adrese un dzīvnieku ierašanās datums;

| e) | iestādes, ka saņem dzīvniekus,
  nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

e)

iestādes, ka saņem dzīvniekus,
  nosaukums un adrese;

| f) | iestādē mirušo un ar humāniem paņēmieniem nogalināto dzīvnieku skaits un sugas. |
| --- | --- |

f)

iestādē mirušo un ar humāniem paņēmieniem nogalināto dzīvnieku skaits un sugas.

2.   Šā panta 1. punktā minētās ziņas glabā vismaz trīs gadus un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei.

32. pants

Ziņas par suņiem, kaķiem un primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus)

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka par katru suni, kaķi un primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādes glabā šādas ziņas:

| a) | identitāte; |
| --- | --- |

a)

identitāte;

| b) | dzimšanas vieta; |
| --- | --- |

b)

dzimšanas vieta;

| c) | vai dzīvnieks ir audzēts izmantošanai procedūrās; |
| --- | --- |

c)

vai dzīvnieks ir audzēts izmantošanai procedūrās;

| d) | par primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus) — vai dzīvnieks ir nebrīvē audzētu primātu pēctecis. |
| --- | --- |

d)

par primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus) — vai dzīvnieks ir nebrīvē audzētu primātu pēctecis.

2.   Katram
  sunim, kaķim un cilvēku ģintij nepiederošam primātam izveido individuālu biogrāfiskās uzskaites kartīti, kuru kārto visu dzīvnieka mūžu.
  Dalībvalstis nodrošina šīs direktīvas atbilstošu un konsekventu piemērošanu
  .

Kartīti izveido dzimšanas brīdī, un tajā iekļauj
  būtiskas
  ziņas par vairošanos, slimībām un socializāciju.

3.   Šā panta 1. punktā minētās ziņas glabā vismaz trīs gadus pēc dzīvnieka nāves un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei.

33. pants

Iezīmēšana

1.   Ikvienu suni, kaķi vai primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) ikvienā audzēšanas, piegādes vai izmantošanas iestādē pirms atšķiršanas no mātes ar iespējami nesāpīgāku paņēmienu iezīmē ar individuālu pazīšanas zīmi, izņemot 2. punktā minētos gadījumus.

2.   Ja suni, kaķi vai primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) pārved no vienas iestādes uz citu pirms atšķiršanas no mātes un nav lietderīgi to iepriekš iezīmēt, saņēmējai iestādei ir jāglabā pilni dokumentāri pieraksti, kuros ir norādīta māte, līdz dzīvnieks tiek attiecīgi iezīmēts.

3.   Ja neiezīmētu suni, kaķi vai primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) ieved iestādē pirmoreiz, to iespējami drīz iezīmē.

4.   Iestāde pēc kompetentās iestādes pieprasījuma paziņo iemeslus, kādēļ dzīvnieks nav iezīmēts.

34. pants

Kopšana un izmitināšana

1.   Attiecībā uz dzīvnieku kopšanu un izmitināšanu dalībvalstis nodrošina, ka

| a) | visiem dzīvniekiem ir nodrošināts miteklis, vide, ▐kustības brīvība, barība, ūdens un kopšana, kas ir piemērota to veselībai un labsajūtai
  un kas tiem ļauj apmierināt etoloģiskās un fizioloģiskās vajadzības
  ; |
| --- | --- |

a)

visiem dzīvniekiem ir nodrošināts miteklis, vide, ▐kustības brīvība, barība, ūdens un kopšana, kas ir piemērota to veselībai un labsajūtai
  un kas tiem ļauj apmierināt etoloģiskās un fizioloģiskās vajadzības
  ;

| b) | dzīvnieka fizioloģisko un etoloģisko vajadzību apmierināšanas ierobežojumi ir samazināti līdz minimumam; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieka fizioloģisko un etoloģisko vajadzību apmierināšanas ierobežojumi ir samazināti līdz minimumam;

| c) | dzīvnieku audzēšanas, turēšanas vai izmantošanas vides apstākļus pārbauda katru dienu; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku audzēšanas, turēšanas vai izmantošanas vides apstākļus pārbauda katru dienu;

| d) | dzīvnieku labsajūtu un veselības stāvokli
  vismaz reizi dienā
  novēro kompetenta persona, lai novērstu sāpes vai ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu, no kā var izvairīties; |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku labsajūtu un veselības stāvokli
  vismaz reizi dienā
  novēro kompetenta persona, lai novērstu sāpes vai ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu, no kā var izvairīties;

| e) | tiek veikti pasākumi, kas nodrošina konstatēto trūkumu vai ciešanu
  , no kā var izvairīties,
  iespējami drīzu novēršanu. |
| --- | --- |

e)

tiek veikti pasākumi, kas nodrošina konstatēto trūkumu vai ciešanu
  , no kā var izvairīties,
  iespējami drīzu novēršanu.

2.   Šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta izpildei dalībvalstis piemēro kopšanas un izmitināšanas standartus, kas izklāstīti IV pielikumā, sākot ar minētajā pielikumā noteikto dienu.

3.   Dalībvalstis var pieļaut izņēmumus no 2. punkta
  zinātniski pamatotu iemeslu, veterināru vai
  dzīvnieku labturības iemeslu dēļ.

4.
     
  Veicot procedūras, kuru mērķis ir izklāstīts 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā, V pielikumā uzskaitītos lauksaimniecības dzīvniekus var turēt normālos audzēšanas apstākļos, kas noteikti atbilstoši dalībvalstu pašreizējai lauksaimniecības praksei un piemērojamiem tiesību aktiem.

3.   sadaļa

Inspekcijas

35. pants

Valsts inspekcijas

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visās audzēšanas, piegādes un izmantošanas iestādēs veic inspekcijas, kurās pārbauda to atbilstību šai direktīvai.

2.   Kompetentā iestāde veic
  valsts inspekcijas vidēji vienreiz
  gadā
  , kompetentajai iestādei pielāgojot pārbaužu biežumu, pamatojoties uz katras iestādes riska analīzi
  .

Vismaz vienai inspekcijai jābūt neizziņotai.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka inspekciju biežums un mērogs ir adekvāts izmitināto dzīvnieku skaitam un sugai, līdzšinējai iestādes atbilstībai šai direktīvai un — attiecībā uz izmantošanas iestādēm — iestādēs realizēto projektu skaitam un veidam.
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs pārbaudes neapdraud projektu zinātnisko kvalitāti un dzīvnieku labturību, kā arī netiek veiktas apstākļos, kuri neatbilst citiem spēkā esošajiem tiesību aktiem
  .

4.   Visu inspekciju pierakstus
  , ieskaitot pierakstus, kuros detalizēti reģistrēta jebkura neatbilstība šīs direktīvas prasībām, katras dalībvalsts kompetentā iestāde
  glabā vismaz piecus gadus
  .

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka inspekciju veikšanai ir piemērota infrastruktūra ar pietiekamu skaitu apmācītu inspektoru.

6.   Dalībvalstis izveido programmas dalībvalstu kopīgām inspekcijām.

36. pants

Valsts inspekciju kontrole

1.   Komisija
  pārbauda
  valsts inspekciju
  infrastruktūru
  un
  darbību, kā arī smaguma kategoriju pareizu piemērošanu
  dalībvalstīs.
  Komisija tādēļ izstrādā sistēmu, lai vidēji ik pa trim gadiem katrā dalībvalstī uzraudzītu inspekcijas un šīs direktīvas īstenošanu, tādējādi nodrošinot saskaņotu rīcību attiecībā uz izmantošanu un aprūpi dzīvniekiem, ko izmanto vai kurus paredzēts izmantot zinātniskās procedūrās
  .

2.   Dalībvalsts, kuras teritorijā veic kontroli, sniedz ekspertiem visu uzdevumu veikšanai vajadzīgo palīdzību. Komisija informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par kontroles rezultātiem.

3.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde veic pasākumus, lai ievērotu kontroles rezultātus.

4.   sadaļa

Prasības projektiem

37. pants

Projektu atļaujas

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka projekti
  , kas klasificēti kā “mēreni” vai “smagi” vai kuros iesaistīti cilvēku ģintij nepiederoši primāti,
  netiek realizēti bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas.
  Par visiem pārējiem projektiem iepriekš jāziņo kompetentajai iestādei pēc tam, kad iestādes pastāvīgā ētiskās pārraudzības struktūra veikusi ētikas pārbaudi
  .

2.   Atļaujas piešķiršanai vajadzīgs labvēlīgs kompetentās iestādes
  neatkarīgs
  ētiskais
  un zinātniskais
  izvērtējums.

38. pants

Projekta atļaujas pieteikums

1.   Izmantošanas iestāde
  vai persona, kura zinātniski atbildīga par projektu, pēc pieprasījuma
  iesniedz projekta atļaujas pieteikumu, kurā ir:

| a) | projekta priekšlikums; |
| --- | --- |

a)

projekta priekšlikums;

| b) | netehnisks projekta kopsavilkums; |
| --- | --- |

b)

netehnisks projekta kopsavilkums;

| c) | ziņas par VIII pielikumā izklāstītajiem elementiem; |
| --- | --- |

c)

ziņas par VIII pielikumā izklāstītajiem elementiem;

| d) | zinātniski pamatots paziņojums, ka projekts ir nepieciešams un ētiski attaisnojams, kā arī, ka projekta mērķis nav sasniedzams, izmantojot citas metodes vai procedūras. |
| --- | --- |

d)

zinātniski pamatots paziņojums, ka projekts ir nepieciešams un ētiski attaisnojams, kā arī, ka projekta mērķis nav sasniedzams, izmantojot citas metodes vai procedūras.

2.   Dalībvalstis var atcelt 1. punkta b) apakšpunktā minēto prasību un atļaut izmantošanas iestādei iesniegt saīsinātu projekta priekšlikumu, kurā ietverts tikai ētiskais novērtējums un 43. panta 2. punktā minētie elementi, ar nosacījumu, ka projektā izmanto tikai tādas procedūras, kas klasificētas kā “līdz vieglai”, un netiek izmantoti primāti (izņemot cilvēka ģints primātus).

39. pants

Ētiskā izvērtēšana

1.   Ētiskajā izvērtēšanā pārliecinās par projekta atbilstību šādiem kritērijiem:

| a) | projekts ir zinātniski pamatots
  , obligāti nepieciešams un ētiski attaisnojams
  ; |
| --- | --- |

a)

projekts ir zinātniski pamatots
  , obligāti nepieciešams un ētiski attaisnojams
  ;

| b) | projekta mērķi attaisno dzīvnieku izmantošanu
  un nav īstenojami, izmantojot citas metodes vai procedūras
  ; |
| --- | --- |

b)

projekta mērķi attaisno dzīvnieku izmantošanu
  un nav īstenojami, izmantojot citas metodes vai procedūras
  ;

| c) | projekts plānots tā, lai procedūras būtu iespējams veikt
  , maksimāli respektējot dzīvnieku labturību,
  un ▐videi
  visnekaitīgākajā veidā
  . |
| --- | --- |

c)

projekts plānots tā, lai procedūras būtu iespējams veikt
  , maksimāli respektējot dzīvnieku labturību,
  un ▐videi
  visnekaitīgākajā veidā
  .

2.   Ētiskajā izvērtējumā jo īpaši jāaplūko šādi aspekti:

| a) | projekta mērķu izvērtējums, paredzamie zinātniskie rezultāti vai izglītojošā vērtība; |
| --- | --- |

a)

projekta mērķu izvērtējums, paredzamie zinātniskie rezultāti vai izglītojošā vērtība;

| b) | novērtējums par to, kā projektā ievērota prasība par aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi; |
| --- | --- |

b)

novērtējums par to, kā projektā ievērota prasība par aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi;

| c) | procedūru smaguma klasifikācijas novērtējums; |
| --- | --- |

c)

procedūru smaguma klasifikācijas novērtējums;

| d) | projekta kaitējuma un ieguvumu analīze, lai novērtētu, vai kaitējumu dzīvniekiem ciešanu, sāpju un stresa ziņā un attiecīgā gadījumā kaitējumu videi
  no ētikas viedokļa attaisno
  paredzamais devums zinātnei, kas galu galā
  var dot
  labumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi; |
| --- | --- |

d)

projekta kaitējuma un ieguvumu analīze, lai novērtētu, vai kaitējumu dzīvniekiem ciešanu, sāpju un stresa ziņā un attiecīgā gadījumā kaitējumu videi
  no ētikas viedokļa attaisno
  paredzamais devums zinātnei, kas galu galā
  var dot
  labumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi;

| e) | 6., 8., 9., 10., 11., 14., 16. un 18. pantā minētā zinātniskā pamatojuma novērtējums. |
| --- | --- |

e)

6., 8., 9., 10., 11., 14., 16. un 18. pantā minētā zinātniskā pamatojuma novērtējums.

3.   Kompetentā iestāde
  , kas veic ētisko izvērtēšanu,
  pamatojas uz atbilstošu pieredzi
  konkrēti šādās jomās:

| a) | zinātniskā izmantojuma jomas, kurās izmantos dzīvniekus; |
| --- | --- |

a)

zinātniskā izmantojuma jomas, kurās izmantos dzīvniekus;

| b) | eksperimentu plānošana, attiecīgos gadījumos arī statistika; |
| --- | --- |

b)

eksperimentu plānošana, attiecīgos gadījumos arī statistika;

| c) | veterinārijas prakse laboratorijas dzīvnieku zinātnē vai attiecīgā gadījumā — savvaļas dzīvnieku veterinārijas prakse; |
| --- | --- |

c)

veterinārijas prakse laboratorijas dzīvnieku zinātnē vai attiecīgā gadījumā — savvaļas dzīvnieku veterinārijas prakse;

| d) | dzīvnieku audzēšana un kopšana saistībā ar sugu, kuras īpatņus paredzēts izmantot; |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku audzēšana un kopšana saistībā ar sugu, kuras īpatņus paredzēts izmantot;

| e) | aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības praktiskā piemērošana; |
| --- | --- |

e)

aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības praktiskā piemērošana;

| f) | lietišķā ētika; |
| --- | --- |

f)

lietišķā ētika;

| g) | attiecīgā gadījumā — vides zinātne. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā — vides zinātne.

4.   Ētisko izvērtēšanu veic pārredzami, ņemot vērā neatkarīgu
  ekspertu viedokli, tomēr saglabājot intelektuālo īpašumu un konfidenciālu informāciju, kā arī produktu un
  personu
  drošību
  .

40. pants

Retrospektīvā novērtēšana

1.   
  Kompetentā iestāde, kas veic ētisko novērtēšanu, pamatojoties
  uz 39. panta 2. punkta d) apakšpunktā minēto kaitējuma un ieguvumu analīzi, nosaka, vai projekts pēc tā pabeigšanas ir jāizvērtē retrospektīvi.

Ja retrospektīvo novērtēšanu uzskata par lietderīgu, ētiskajā izvērtēšanā saistībā ar attiecīgo projektu nosaka termiņu, līdz kuram ir jānotiek retrospektīvajai novērtēšanai.

2.   Retrospektīvajā novērtēšanā
  nosaka
  :

| a) | vai ir sasniegti projekta mērķi; |
| --- | --- |

a)

vai ir sasniegti projekta mērķi;

| b) | kāds kaitējums ir nodarīts dzīvniekiem, ieskaitot izmantoto dzīvnieku skaitu un sugas un procedūru smagumu; |
| --- | --- |

b)

kāds kaitējums ir nodarīts dzīvniekiem, ieskaitot izmantoto dzīvnieku skaitu un sugas un procedūru smagumu;

| c) | vai ir elementi
  , kas var veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības turpmāku īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

vai ir elementi
  , kas var veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības turpmāku īstenošanu.

3.   Retrospektīvu novērtēšanu veic visiem projektiem, kuros izmanto cilvēku ģintij nepiederošus primātus.

4.   ▐Visi projekti, kuros izmanto tikai tādas procedūras, kas klasificētas kā līdz
  “mērenai”
  , ir atbrīvoti no prasības par retrospektīvo novērtēšanu.

41. pants

Ētiskās izvērtēšanas pieraksti

1.   Iestāde glabā ētiskās izvērtēšanas pierakstus vismaz trīs gadus pēc projekta atļaujas beigu termiņa un pēc pieprasījuma iesniedz tos kompetentajai iestādei.

2.   Tomēr ētiskās izvērtēšanas pierakstus par projektiem, kuriem veicama retrospektīvā novērtēšana, glabā līdz attiecīgās retrospektīvās novērtēšanas pabeigšanai.

42. pants

Netehniskie projekta kopsavilkumi

1.   Ievērojot noteikumus par konfidenciālas informācijas
  , iestādes un personāla datu
  aizsardzību, netehniskajā projekta kopsavilkumā sniedzamas šādas ziņas:

| a) | informācija par projekta mērķiem, tostarp par to sasniegšanas iespējamību, varbūtējo kaitējumu un ziņas par izmantojamo dzīvnieku skaitu un veidu; |
| --- | --- |

a)

informācija par projekta mērķiem, tostarp par to sasniegšanas iespējamību, varbūtējo kaitējumu un ziņas par izmantojamo dzīvnieku skaitu un veidu;

| b) | pierādījums par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides
  principu piemērošanu, kur tas ir praktiski iespējams
  . |
| --- | --- |

b)

pierādījums par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides
  principu piemērošanu, kur tas ir praktiski iespējams
  .

2.   Pamatojoties uz ētiskās izvērtēšanas rezultātiem, izmantošanas iestāde netehniskajā projekta kopsavilkumā norāda, vai un kādā termiņā veicama projekta retrospektīvā novērtēšana.

3.   Izmantošanas iestāde atjaunina netehnisko projekta kopsavilkumu, tajā iekļaujot retrospektīvās novērtēšanas rezultātus.

4.   Dalībvalstis publisko atļauto projektu
  netehnisko kopsavilkumu anonīmas versijas
  un to atjauninājumus.

5.
     
  Dalībvalstis, ievērojot konfidenciālas un personīgas informācijas aizsardzību, publisko datus, kas nav personas dati, attiecībā uz šīs direktīvas, valsts tiesību aktu un pilnvaru pārkāpumiem.

43. pants

Projekta atļaujas piešķiršana

1.   Projekta atļauju piešķir tikai uz tām procedūrām, kurām veikta ētiskā izvērtēšana un smaguma pakāpes klasifikācija.

2.   Projekta atļaujā uzrāda šādas ziņas:

| a) | personas iestādē, kuras atbild par visu projekta īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

personas iestādē, kuras atbild par visu projekta īstenošanu;

| b) | izmantošanas iestādes, kurās projekts tiks realizēts; |
| --- | --- |

b)

izmantošanas iestādes, kurās projekts tiks realizēts;

| c) | ja veic pētījumu lauka apstākļos — izmantošanas iestāde, kas atbild par projektu; |
| --- | --- |

c)

ja veic pētījumu lauka apstākļos — izmantošanas iestāde, kas atbild par projektu;

| d) | vismaz viena persona, kam ir zināšanas par konkrēto sugu. |
| --- | --- |

d)

vismaz viena persona, kam ir zināšanas par konkrēto sugu.

3.   Projekta atļauju piešķir uz laiku, kas nepārsniedz
  piecus
  gadus.

4.   Dalībvalstis var pieļaut vairākkārtēju projektu atļaušanu, ja šo projektu īstenošanu paredz tiesību akti
  vai ir pielietotas standartizētas procedūras, kuru ētiskā izvērtēšana jau ir bijusi pozitīva
  .

5.   Izmantošanas iestādes glabā visas projektu atļaujas vismaz trīs gadus pēc atļaujas beigu termiņa un pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei.

44. pants

Projekta atļaujas grozīšana, atjaunošana un atsaukšana

1.   Kompetentā iestāde var grozīt vai atjaunot projekta atļauju pēc izmantošanas iestādes
  vai par projektu atbildīgās personas
  lūguma.

2.   Projekta atļaujas grozīšanai vai atjaunošanai vajadzīgs jauns ▐ ētiskais izvērtējums.

3.
     
  Pastāvīgā ētiskās pārraudzības struktūra var izdarīt tādus grozījumus maigās vai mērenās procedūrās, ar kuriem netiek palielināts procedūras smagums, bet par šādiem grozījumiem vienas nedēļas laikā jāziņo kompetentajai iestādei.

4.   Kompetentā iestāde var atsaukt projekta atļauju, ja projekta realizācija neatbilst projekta atļaujai
  un var izraisīt dzīvnieku labturības stāvokļa pasliktināšanos
  .

5.   Ja projekta atļauju atsauc, tas nedrīkst negatīvi iespaidot projektā izmantoto vai izmantošanai paredzēto dzīvnieku labturību.

6.   Dalībvalstis izveido un publicē sīki izstrādātus nosacījumus projektu atļauju grozīšanai un atjaunošanai.

45. pants

Lēmumi par atļaujas piešķiršanu

║ Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumu par atļaujas piešķiršanu pieņem un par to paziņo izmantošanas iestādei ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas. Ja dalībvalsts nepieņem lēmumu minētajā laikā, uzskata, ka atļauja ir piešķirta, ar nosacījumu, ka attiecīgajā projektā izmanto tikai tādas procedūras, kas klasificētas kā “līdz vieglai”, un neizmanto primātus (izņemot cilvēka ģints primātus). Visos citos gadījumos šādu pieņēmumu nepiemēro.

▐

V   NODAĻA

DUBLĒŠANĀS UN ALTERNATĪVU PIEEJU NOVĒRŠANA

46. pants

Nevajadzīga procedūru dublēšanās

1.   Katra dalībvalsts atzīst citas dalībvalsts sniegtos datus, kas ▐ iegūti, veicot Kopienas tiesību aktos atzītas procedūras ▐vai
  veicot procedūras saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem
  .

║

2.
     
  Ievērojot noteikumus par konfidenciālas informācijas aizsardzību, dalībvalstis nodrošina kopīgu izmantošanu datiem, kas iegūti procedūrās, arī tajās, kas veiktas Eiropas Savienībā pirms direktīvas stāšanās spēkā. Persona, kura vēlas izmantot datus, kas ir citas personas rīcībā, vajadzības gadījumā palīdz segt šo datu faktiskās izmaksas.

3.
     
  Pirms projekta iesniegšanas atļaujas saņemšanai persona, kas ir paredzējusi veikt procedūru, veic atbilstošus pasākumus, lai pārliecinātos, vai dati saistībā ar piedāvāto projektu jau nav pieejami, un, ja šādi dati ir, lai iegūtu piekļuvi tiem (tostarp piedaloties izmaksu segšanā), un tāpat arī dalībvalstis pirms atļaujas izsniegšanas pārbauda, vai šādi dati jau nepastāv.

4.
     
  Dalībvalstis neatļauj procedūru, ja persona nav veikusi atbilstošus pasākumus, lai izpildītu 3. punkta prasības.

5.
     
  Ja attiecīgie dati ir pienācīgi pieejami, dalībvalstis apstiprina projektu tikai tādā gadījumā, ja tas ir nepieciešams sabiedrības aizsardzībai.

47. pants

Alternatīvas pieejas

Komisija un dalībvalstis
  finansiāli un citā veidā
  veicina tādu alternatīvu pieeju izstrādi un
  attiecīgā gadījumā zinātnisku
  validāciju, kuras
  paredzētas, lai sniegtu salīdzināma daudzuma
  informāciju kā tā, kas iegūta procedūrās ar dzīvniekiem, bet kuras nav saistītas ar dzīvnieku izmantošanu vai kurās izmanto mazāk dzīvnieku, vai kuras saistītas ar mazāk sāpīgām procedūrām, un veic citus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem pētniecības veicināšanai šajā jomā.
  Ir atbilstoši veidot liela mēroga veterinārās biobankas, lai atbalstītu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principus attiecībā uz klīnisko procedūru laikā ņemto lieko audu izmantošanu.

48. pants

Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs

Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra kompetences jomu paplašina, iekļaujot tajā dzīvnieku procedūru alternatīvu izstrādes un izmantošanas koordinēšanu un veicināšanu, ieskaitot lietišķos un pamatpētījumus biomedicīnā un veterinārijā, kā arī obligāto testēšanu, paredzot šādas funkcijas:

| a) | koordinēt uzsāktos pētījumus, lai veicinātu 49. pantā aprakstīto valsts alternatīvo metožu validācijas centru veikto alternatīvu izstrādi dzīvnieku procedūrām; |
| --- | --- |

a)

koordinēt uzsāktos pētījumus, lai veicinātu 49. pantā aprakstīto valsts alternatīvo metožu validācijas centru veikto alternatīvu izstrādi dzīvnieku procedūrām;

| b) | veic pētījumus, kas veicina tādu alternatīvu metožu izstrādi, kurās neizmanto dzīvniekus; |
| --- | --- |

b)

veic pētījumus, kas veicina tādu alternatīvu metožu izstrādi, kurās neizmanto dzīvniekus;

| c) | uzdod veikt pētījumus jomās, kur iespējams gūt informāciju, kas veicinās dzīvnieku procedūru aizstāšanu, ierobežošanu un pilnveidošanu; |
| --- | --- |

c)

uzdod veikt pētījumus jomās, kur iespējams gūt informāciju, kas veicinās dzīvnieku procedūru aizstāšanu, ierobežošanu un pilnveidošanu;

| d) | apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izstrādā un īsteno stratēģiju, kā aizstāt, ierobežot un pilnveidot dzīvnieku procedūras; |
| --- | --- |

d)

apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izstrādā un īsteno stratēģiju, kā aizstāt, ierobežot un pilnveidot dzīvnieku procedūras;

| e) | dara pieejamu informāciju par alternatīvām metodēm, kas neparedz dzīvnieku izmantošanu, regulāri ziņojot sabiedrībai, ieinteresētajām personām un dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

e)

dara pieejamu informāciju par alternatīvām metodēm, kas neparedz dzīvnieku izmantošanu, regulāri ziņojot sabiedrībai, ieinteresētajām personām un dalībvalstu iestādēm;

| f) | nodrošināt datubāzes, lai veicinātu apmaiņu ar svarīgu informāciju, ieskaitot informāciju par pieejamām alternatīvām metodēm un informāciju, ko pētnieki snieguši brīvprātīgi un kura citādi netiktu publicēta, bet ar kuru varētu novērst neveiksmīgu dzīvnieku pētījumu dublēšanos; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt datubāzes, lai veicinātu apmaiņu ar svarīgu informāciju, ieskaitot informāciju par pieejamām alternatīvām metodēm un informāciju, ko pētnieki snieguši brīvprātīgi un kura citādi netiktu publicēta, bet ar kuru varētu novērst neveiksmīgu dzīvnieku pētījumu dublēšanos;

| g) | koordinēt atbilstoši šīs direktīvas 49. pantam valsts alternatīvo metožu validācijas centru veiktos validācijas priekšizpētes un validācijas pētījumus; |
| --- | --- |

g)

koordinēt atbilstoši šīs direktīvas 49. pantam valsts alternatīvo metožu validācijas centru veiktos validācijas priekšizpētes un validācijas pētījumus;

| h) | vajadzības gadījumā veic pirmsvalidācijas un validācijas pētījumus; |
| --- | --- |

h)

vajadzības gadījumā veic pirmsvalidācijas un validācijas pētījumus;

| i) | apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izstrādā un īsteno stratēģiju, kā aizstāt, ierobežot un pilnveidot regulatīvos izmēģinājumus ar dzīvniekiem, kas nepieciešami regulatīviem mērķiem; |
| --- | --- |

i)

apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, izstrādā un īsteno stratēģiju, kā aizstāt, ierobežot un pilnveidot regulatīvos izmēģinājumus ar dzīvniekiem, kas nepieciešami regulatīviem mērķiem;

| j) | veicina zinātnisku apstiprināšanu un tiesisku atzīšanu metodēm, kas būtu alternatīva dzīvnieku izmantošanai testos, kas nepieciešami regulatīviem mērķiem; |
| --- | --- |

j)

veicina zinātnisku apstiprināšanu un tiesisku atzīšanu metodēm, kas būtu alternatīva dzīvnieku izmantošanai testos, kas nepieciešami regulatīviem mērķiem;

| k) | informē attiecīgās regulatīvās iestādes par pirmsvalidācijas un validācijas pētījumu uzsākšanu un alternatīvo testu zinātnisku apstiprināšanu un tiesisku atzīšanu, kā arī dara šo informāciju pieejamu sabiedrībai un ieinteresētajām personām, izmantojot attiecīgās tīmekļa vietnes. |
| --- | --- |

k)

informē attiecīgās regulatīvās iestādes par pirmsvalidācijas un validācijas pētījumu uzsākšanu un alternatīvo testu zinātnisku apstiprināšanu un tiesisku atzīšanu, kā arī dara šo informāciju pieejamu sabiedrībai un ieinteresētajām personām, izmantojot attiecīgās tīmekļa vietnes.

49. pants

Valstu alternatīvo metožu references laboratorijas

1.   Katra dalībvalsts līdz ... (15) norīko
  centru, kas atbildīgs par regulatīviem mērķiem izmantotu
  dzīvnieku
  testu alternatīvu izstrādes, validācijas un veicināšanas atbalstu, kā arī iestādes, kas izstrādātu un veicinātu alternatīvu
  izmantošanu
  procedūrām ar dzīvniekiem citiem nolūkiem, piemēram, fundamentāliem un pielietojamiem pētījumiem biomedicīnas un veterinārijas jomā
  .

2.   Dalībvalstis var norīkot par valsts references laboratorijām tikai laboratorijas, kas ir akreditētas saskaņā ar Direktīvu 2004/10/EK.

3.   Valsts references laboratorija atbilst šādām prasībām:

| a) | tai ir pienācīgi kvalificēts personāls, kas ir atbilstīgi apmācīts viņu kompetences jomā izmantojamās alternatīvās metodēs un validācijā; |
| --- | --- |

a)

tai ir pienācīgi kvalificēts personāls, kas ir atbilstīgi apmācīts viņu kompetences jomā izmantojamās alternatīvās metodēs un validācijā;

| b) | tai ir iekārtas un produkti, kas vajadzīgi uzticēto uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

tai ir iekārtas un produkti, kas vajadzīgi uzticēto uzdevumu veikšanai;

| c) | tai ir piemērota administratīvā infrastruktūra; |
| --- | --- |

c)

tai ir piemērota administratīvā infrastruktūra;

| d) | tā nodrošina, ka personāls ievēro konfidencialitātes noteikumus. |
| --- | --- |

d)

tā nodrošina, ka personāls ievēro konfidencialitātes noteikumus.

4.   Valsts references laboratorijas pilda šādas funkcijas:

| a) | savas kompetences jomā sadarbojas ar Komisiju
  un pilda uzdevumus, lai attīstītu stratēģijas dzīvnieku procedūru aizstāšanai
  ; |
| --- | --- |

a)

savas kompetences jomā sadarbojas ar Komisiju
  un pilda uzdevumus, lai attīstītu stratēģijas dzīvnieku procedūru aizstāšanai
  ;

| b) | Komisijas pārraudzībā piedalās alternatīvu metožu validācijas priekšizpētē un validācijā
  , ja tas ir nepieciešams
  ; |
| --- | --- |

b)

Komisijas pārraudzībā piedalās alternatīvu metožu validācijas priekšizpētē un validācijā
  , ja tas ir nepieciešams
  ;

| c) | no Komisijas saņemto informāciju par alternatīvu metožu pieejamību un piemērošanu nodod dalībvalsts attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

no Komisijas saņemto informāciju par alternatīvu metožu pieejamību un piemērošanu nodod dalībvalsts attiecīgajām iestādēm;

| d) | sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību attiecīgajām dalībvalstu iestādēm
  un izmantošanas iestādēm dalībvalstīs un starp dalībvalstīm
  alternatīvu metožu pieņemšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

sniedz zinātnisku un tehnisku palīdzību attiecīgajām dalībvalstu iestādēm
  un izmantošanas iestādēm dalībvalstīs un starp dalībvalstīm
  alternatīvu metožu pieņemšanā un īstenošanā;

| e) | nodrošina apmācību alternatīvo metožu izmantošanā 22. panta 1. punktā minētajām personām
  un vajadzības gadījumā izmantošanas iestādēm; |
| --- | --- |

e)

nodrošina apmācību alternatīvo metožu izmantošanā 22. panta 1. punktā minētajām personām
  un vajadzības gadījumā izmantošanas iestādēm;

| f) | ziņo par alternatīvu metožu attīstību un informē sabiedrību par pozitīviem un negatīviem rezultātiem. |
| --- | --- |

f)

ziņo par alternatīvu metožu attīstību un informē sabiedrību par pozitīviem un negatīviem rezultātiem.

5.
     
  Valsts centri strādā ar visam nozīmīgajām ieinteresētajām personām, lai panāktu mērķi par dzīvnieku eksperimentu aizstāšanu.

6.   Valsts references laboratorijas ziņo par katru interešu konfliktu, kas rodas saistībā ar kādu veicamo uzdevumu.

7.   Katra dalībvalsts paziņo Komisijai savas references laboratorijas iestādes nosaukumu un adresi. Komisija publisko valstu references laboratoriju sarakstu.

8.   Apspriedusies ar valstu references laboratorijām, Komisija nosaka validācijas pētījumu prioritātes un sadala uzdevumus starp šīm laboratorijām minēto pētījumu veikšanai.

50. pants

Nacionālā dzīvnieku labturības un ētikas komiteja

1.   Katra dalībvalsts izveido nacionālo dzīvnieku labturības un ētikas komiteju, kas konsultē kompetentās iestādes un pastāvīgās ētiskās pārraudzības struktūras jautājumos, kas saistīti ar dzīvnieku iegūšanu, audzēšanu, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu procedūrās, un nodrošina paraugprakses apmaiņu.

2.   Nacionālās dzīvnieku labturības un ētikas komitejas apmainās ar informāciju par pastāvīgo ētiskās pārraudzības struktūru darbību un ētisko izvērtēšanu un dalās pieredzē par paraugpraksi Kopienā.

VI   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

51. pants

Pielikumu pielāgošana tehnikas attīstībai

Komisija var II līdz IX pielikumu pielāgot tehnikas un zinātnes attīstībai.

Minētos pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 54. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

52. pants

Ziņošana

1.   Dalībvalstis līdz ... (16) un vēlāk ik pēc pieciem gadiem nosūta Komisijai informāciju par to, kā īstenota šī direktīva, jo īpaši tās 11. panta 1. punkts, 27., 29., 35., 39., 40., 42. un 46. pants.

2.   Dalībvalstis apkopo un katru gadu publisko statistisko informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās, ieskaitot informāciju par procedūru faktisko smagumu un procedūrās izmantoto primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) izcelsmi un sugām.

Dalībvalstis minēto statistisko informāciju
  publisko un
  iesniedz Komisijai ...
   (17) un pēc tam
  ne retāk kā ik pēc diviem gadiem
  .

3.   Komisija līdz ... (18) izveido vienotu formātu 2. punktā minētās informācijas sniegšanai saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto procedūru.

53. pants

Drošības klauzula

1.   Ja dalībvalstij ir pietiekams pamats uzskatīt, ka manipulācijai ir izšķirīga nozīme sugas saglabāšanā vai saistībā ar dzīvību apdraudošas vai novājinošas cilvēka saslimšanas neparedzētu uzliesmojumu, tā var atļaut izmantot cilvēkpērtiķus procedūrās, kurām ir viens no 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 3. punktā vai 6. punktā minētajiem mērķiem, ar nosacījumu, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot citas sugas dzīvniekus kā vien cilvēkpērtiķus vai ar alternatīvām metodēm. Tomēr nevar uzskatīt, ka atsauce uz 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu ietver atsauci uz dzīvniekiem vai augiem.

2.   Dalībvalsts nekavējoties par to paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm, norādot lēmuma iemeslus un iesniedzot pierādījumus par 1. punktā aprakstīto situāciju, kuri ir pamatā provizoriskajam lēmumam.

3.   Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 54. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru 60 dienu laikā kopš dienas, kad saņemta informācija no dalībvalsts. Ar šo lēmumu vai nu:

| a) | atļauj izmantot provizorisko pasākumu lēmumā noteiktajā periodā, vai |
| --- | --- |

a)

atļauj izmantot provizorisko pasākumu lēmumā noteiktajā periodā, vai

| b) | pieprasa dalībvalstij atcelt provizorisko pasākumu. |
| --- | --- |

b)

pieprasa dalībvalstij atcelt provizorisko pasākumu.

54. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

3.   Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

55. pants

Komisijas ziņojums

1.   Līdz ... (19) un pēc tam reizi piecos gados Komisija, balstoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm atbilstīgi 52. panta 1. punktam, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.

2.   Līdz ... (19) un pēc tam reizi trijos gados Komisija, balstoties uz statistisko informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm atbilstīgi 52. panta 2. punktam, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu par minēto informāciju.

56. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šo direktīvu līdz ...
   (20), ņemot vērā, kā pilnveidojušās alternatīvās metodes, kas nav saistītas ar dzīvnieku, īpaši primātu (izņemot cilvēku ģints primātus), izmantošanu, un attiecīgos gadījumos ierosina grozījumus.

57. pants

Tematiskā pārskatīšana

Komisija, konsultējoties ar dalībvalstīm un visām ieinteresētajām personām, veic tematisku pārskatīšanu par dzīvnieku izmantošanu procedūrās ik pēc diviem gadiem, sākot no ...

   (21)

  . Pārskatīšanā izskata tehnoloģiju, zinātnes un dzīvnieku labturības jomā uzkrāto zināšanu ietekmi un nosaka mērķus validētu aizstāšanas metožu ieviešanai.

Periodiski veicamajā pārskatīšanā Komisija prioritāti piešķir tādu procedūru samazināšanai un izbeigšanai, kuras izraisa lielākās pieļaujamās sāpes, ciešanas, stresu vai ilgstošu kaitējumu un kuras nav paredzētas dzīvību apdraudošu vai novājinošu cilvēka saslimšanu novēršanai, turklāt par mērķi nosakot visu procedūru izbeigšanu. Komisija periodiskajā pārskatīšanā ņem vērā sabiedriskās domas attīstību attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

58. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts norīko vienu vai vairākas kompetentas iestādes, kas atbild par šīs direktīvas īstenošanu.

Šīs direktīvas īstenošanai dalībvalstis var norīkot struktūras, kuras nav valsts iestādes. Šādi norīkotas struktūras šīs direktīvas nolūkiem uzskatāmas par kompetentajām iestādēm.

2.   Dalībvalstis ne vēlāk kā ...
   (22) dara zināmus Komisijai kompetento iestāžu nosaukumus un adreses. Dalībvalstis ziņo Komisijai par izmaiņām kompetento iestāžu nosaukumos un adresēs.

Komisija publisko kompetento iestāžu sarakstu.

59. pants

Sodi

Dalībvalstis nosaka noteikumus par sodiem, ko piemēro par tādu valsts noteikumu pārkāpumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis ne vēlāk kā ...
   (23) paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem.

60. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis ne vēlāk kā ...
   (24) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no ...
   (25)
  .

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

61. pants

Atcelšana

Direktīvu 86/609/EEK atceļ no ...
   (26)
  .

Norādes uz atcelto direktīvu lasāmas kā norādes uz šo direktīvu.

62. pants

Pārejas noteikumi

1.   Normatīvos un administratīvos aktus, kas ir pieņemti saskaņā ar 37. līdz 45. pantu, dalībvalstis nepiemēro projektiem, kas sākti pirms ...
   (26) un kuru ilgums nepārsniedz ║ trīs gadus pēc ... (26).

2.   Projektiem, kas ir sākti pirms (26) un kuru ilgums nepārsniedz ║ trīs gadus pēc ...
   (26), līdz ...
   (26) jāsaņem projekta atļauja.

63. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

64. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

║,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  2009. gada 13. maija Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

1

2009. gada 13. maija Atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija Nostāja.

(3)  OV L 222, 24.8.1999., 29. lpp.

3

(4)  OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. ║.

4

(5)  OV L 197, 30.7.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 50, 20.2.2004., 44. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. ║.

7

(8)  
  OV L 262, 27.9.1976,. 169. lpp.

8

OV L 262, 27.9.1976,. 169. lpp.

(9)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

9

(10)  
  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

10

Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(11)  
  Pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

11

Pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(12)  
  OV L ...

12

OV L ...

(13)  
  12 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

13

12 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(14)  18 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

14

18 mēnešu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(15)  Viens gads pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

15

Viens gads pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(16)  Seši gadi pēc transponēšanas dienas.

16

Seši gadi pēc transponēšanas dienas.

(17)  Trīs gadi pēc transponēšanas dienas

17

Trīs gadi pēc transponēšanas dienas

(18)  18 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

18

18 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(19)  Septiņi gadi pēc transponēšanas dienas.

19

Septiņi gadi pēc transponēšanas dienas.

(20)  
  Pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

20

Pieci gadi

(21)  
  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

21

Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(22)  Trīs mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

22

Trīs mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(23)  60. panta 1. punkta pirmajā daļā minētais datums.

23

60. panta 1. punkta pirmajā daļā minētais datums.

(24)  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

24

18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(25)  1. janvāris nākamajā gadā pēc transponēšanas dienas, kā norādīts 60. panta 1. punkta pirmajā daļā.

25

1. janvāris nākamajā gadā pēc transponēšanas dienas, kā norādīts 60. panta 1. punkta pirmajā daļā.

(26)  60. panta 1. punkta otrajā daļā minētais datums.

26

60. panta 1. punkta otrajā daļā minētais datums.

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaI PIELIKUMS

2. panta 2. punkta b apakšpunktā minētās bezmugurkaulnieku
  kārtas

▐

| — | Galvkāji |
| --- | --- |

—

Galvkāji

| — | Jūras vēžu un upesvēžu apakškārtas
  desmitkājvēži |
| --- | --- |

—

Jūras vēžu un upesvēžu apakškārtas
  desmitkājvēži

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaII PIELIKUMS

11. panta 1. punktā otrajā daļā minēto dzīvnieku saraksts

| 1. | Varde (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

1.

Varde (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 2. | Pele (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Pele (Mus musculus)

| 3. | Žurka (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Žurka (Rattus norvegicus)

| 4. | Jūrascūciņa (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Jūrascūciņa (Cavia porcellus)

| 5. | Zeltainais kāmis (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Zeltainais kāmis (Mesocricetus auratus)

| 6. | Ķīnas kāmis (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Ķīnas kāmis (Cricetulus griseus)

| 7. | Smilšu pele (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Smilšu pele (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Suns (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Suns (Canis familiaris)

| 9. | Kaķis (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Kaķis (Felis catus)

| 10. | Visu sugu primāti (izņemot cilvēku ģints primātus) |
| --- | --- |

10.

Visu sugu primāti (izņemot cilvēku ģints primātus)

| 11. | Zebras zivs (Danio danio) |
| --- | --- |

11.

Zebras zivs (Danio danio)

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaIII PIELIKUMS

11. panta 1. punkta trešajā daļā minēto primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) un datumu saraksts

| Suga | Datums |
| --- | --- |
| Parastais kalitrikss (Callithrix jacchus) | [transponēšanas panta pirmā punkta otrajā daļā minētais piemērošanas datums] |
| Garastes makaks (Macaca fascicularis) | [
  10 gadus
  pēc direktīvas transponēšanas] |
| Rēzus pērtiķis (Macaca mulatta) | [
  10 gadus
  pēc direktīvas transponēšanas] |
| Citi primāti (izņemot cilvēku ģints primātus) | [10 gadus pēc direktīvas pārņemšanas] |

Suga

Datums

Parastais kalitrikss (Callithrix jacchus)

[transponēšanas panta pirmā punkta otrajā daļā minētais piemērošanas datums]

Garastes makaks (Macaca fascicularis)

[
  10 gadus
  pēc direktīvas transponēšanas]

Rēzus pērtiķis (Macaca mulatta)

[
  10 gadus
  pēc direktīvas transponēšanas]

Citi primāti (izņemot cilvēku ģints primātus)

[10 gadus pēc direktīvas pārņemšanas]

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaIV PIELIKUMS

34. pantā minētie kopšanas un izmitināšanas standarti

ASADAĻA.   VISPĀRĪGĀ SADAĻA

Kopšanas un izmitināšanas apstākļus pielāgo zinātniskajam mērķim.

1.   TELPASTELPAS

Izmitināšanas apstākļus pielāgo zinātniskajam mērķim.

1.1.   Funkcijas un vispārīgā konstrukcija

| a) | Visas telpas projektē tā, lai radītu vidi, kurā ievērotas tajās turamās sugas dzīvnieku fizioloģiskās un etoloģiskās vajadzības. Telpas arī projektē un apsaimnieko tā, lai novērstu nepiederošu cilvēku piekļūšanu un dzīvnieku iekļūšanu vai izkļūšanu. |
| --- | --- |

a)

Visas telpas projektē tā, lai radītu vidi, kurā ievērotas tajās turamās sugas dzīvnieku fizioloģiskās un etoloģiskās vajadzības. Telpas arī projektē un apsaimnieko tā, lai novērstu nepiederošu cilvēku piekļūšanu un dzīvnieku iekļūšanu vai izkļūšanu.

| b) | Iestādēm ir aktīvas apkopes programma, lai novērstu un izlabotu defektus ēkās un aprīkojumā. |
| --- | --- |

b)

Iestādēm ir aktīvas apkopes programma, lai novērstu un izlabotu defektus ēkās un aprīkojumā.

1.2.   Turēšanas telpas

| a) | Iestādē ir regulārs un efektīvs telpu tīrīšanas grafiks, un tajā uztur apmierinošus higiēnas standartus. |
| --- | --- |

a)

Iestādē ir regulārs un efektīvs telpu tīrīšanas grafiks, un tajā uztur apmierinošus higiēnas standartus.

| b) | Ja dzīvniekiem ļauts brīvi pārvietoties, sienas un grīdas ir klātas ar virsmas materiālu, kas izturīgs pret stipro nolietošanos, ko rada dzīvnieki un tīrīšana. Materiāls nekaitē dzīvnieku veselībai un ir tāds, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Papildus jāaizsargā aprīkojums vai ierīces, lai dzīvnieki tās nevarētu sabojāt vai paši savainoties. |
| --- | --- |

b)

Ja dzīvniekiem ļauts brīvi pārvietoties, sienas un grīdas ir klātas ar virsmas materiālu, kas izturīgs pret stipro nolietošanos, ko rada dzīvnieki un tīrīšana. Materiāls nekaitē dzīvnieku veselībai un ir tāds, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Papildus jāaizsargā aprīkojums vai ierīces, lai dzīvnieki tās nevarētu sabojāt vai paši savainoties.

| c) | Nesaderīgas sugas, piemēram, plēsoņas un medījamos dzīvniekus, vai dzīvniekus, kam ir vajadzīgi atšķirīgi vides apstākļi, neizmitina vienā telpā un — plēsoņu un medījamo dzīvnieku gadījumā — saredzamā, saožamā vai sadzirdamā attālumā. |
| --- | --- |

c)

Nesaderīgas sugas, piemēram, plēsoņas un medījamos dzīvniekus, vai dzīvniekus, kam ir vajadzīgi atšķirīgi vides apstākļi, neizmitina vienā telpā un — plēsoņu un medījamo dzīvnieku gadījumā — saredzamā, saožamā vai sadzirdamā attālumā.

1.3.   Vispārīgiem un īpašiem mērķiem paredzētas procedūru telpas

| a) | Visās iestādēs ir pieejams tāds laboratorijas aprīkojums, lai varētu veikt vienkāršas diagnosticējošas pārbaudes, pēcnāves apskati un/vai tādu paraugu noņemšanu, kuru plašāku laboratorisku izmeklēšanu veic citur. |
| --- | --- |

a)

Visās iestādēs ir pieejams tāds laboratorijas aprīkojums, lai varētu veikt vienkāršas diagnosticējošas pārbaudes, pēcnāves apskati un/vai tādu paraugu noņemšanu, kuru plašāku laboratorisku izmeklēšanu veic citur.

| b) | Ir telpas, kurās var izolēt jauniegūtus dzīvniekus, līdz var noteikt to veselības stāvokli un novērtēt un līdz minimumam samazināt iespējamo veselības apdraudējumu pārējiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

b)

Ir telpas, kurās var izolēt jauniegūtus dzīvniekus, līdz var noteikt to veselības stāvokli un novērtēt un līdz minimumam samazināt iespējamo veselības apdraudējumu pārējiem dzīvniekiem.

| c) | Ir telpas, lai slimus vai ievainotus dzīvniekus nepieciešamības gadījumā varētu turēt atsevišķi. |
| --- | --- |

c)

Ir telpas, lai slimus vai ievainotus dzīvniekus nepieciešamības gadījumā varētu turēt atsevišķi.

1.4.   Palīgtelpas

| a) | Noliktavas telpas projektē, izmanto un uztur tā, lai nodrošinātu barības un pakaišu kvalitāti. Šīs telpas ir aizsargātas pret parazītiem un kukaiņiem. Citus materiālus, kurus var piesārņot vai kuri var radīt apdraudējumu dzīvniekiem vai apkalpojošam personālam, glabā atsevišķi. |
| --- | --- |

a)

Noliktavas telpas projektē, izmanto un uztur tā, lai nodrošinātu barības un pakaišu kvalitāti. Šīs telpas ir aizsargātas pret parazītiem un kukaiņiem. Citus materiālus, kurus var piesārņot vai kuri var radīt apdraudējumu dzīvniekiem vai apkalpojošam personālam, glabā atsevišķi.

| b) | Tīrīšanas un mazgāšanas vietas ir pietiekami plašas, lai tajās izvietotu lietotā aprīkojuma tīrīšanas un dezinfekcijas iekārtas. Tīrīšanas procesu organizē tā, lai nošķirtu tīrā un netīrā aprīkojuma plūsmu un tādējādi novērstu tikko notīrītā aprīkojuma piesārņošanu. |
| --- | --- |

b)

Tīrīšanas un mazgāšanas vietas ir pietiekami plašas, lai tajās izvietotu lietotā aprīkojuma tīrīšanas un dezinfekcijas iekārtas. Tīrīšanas procesu organizē tā, lai nošķirtu tīrā un netīrā aprīkojuma plūsmu un tādējādi novērstu tikko notīrītā aprīkojuma piesārņošanu.

| c) | Iestādes nodrošina nobeigušos dzīvnieku un dzīvnieku atkritumu higiēnisku uzglabāšanu un iznīcināšanu. Iestādē ir ieviesti īpaši pasākumi toksisku, radioaktīvu vai infekciozu atkritumu apstrādei, glabāšanai un likvidēšanai. |
| --- | --- |

c)

Iestādes nodrošina nobeigušos dzīvnieku un dzīvnieku atkritumu higiēnisku uzglabāšanu un iznīcināšanu. Iestādē ir ieviesti īpaši pasākumi toksisku, radioaktīvu vai infekciozu atkritumu apstrādei, glabāšanai un likvidēšanai.

2.   VIDE UN TĀS KONTROLE

2.1.   Vēdināšana

| a) | Turēšanas telpās un dzīvnieku sprostos ir atbilstīga ventilācijas sistēma, kas piemērota tajās turēto sugu vajadzībām. |
| --- | --- |

a)

Turēšanas telpās un dzīvnieku sprostos ir atbilstīga ventilācijas sistēma, kas piemērota tajās turēto sugu vajadzībām.

| b) | Gaisu telpā atjauno ar regulāriem starplaikiem. |
| --- | --- |

b)

Gaisu telpā atjauno ar regulāriem starplaikiem.

| c) | Ventilācijas sistēma ir konstruēta tā, lai izvairītos no kaitīga caurvēja un trokšņiem. |
| --- | --- |

c)

Ventilācijas sistēma ir konstruēta tā, lai izvairītos no kaitīga caurvēja un trokšņiem.

| d) | Smēķēšana telpās, kurās atrodas dzīvnieki, ir aizliegta. |
| --- | --- |

d)

Smēķēšana telpās, kurās atrodas dzīvnieki, ir aizliegta.

2.2.   Temperatūra

| a) | Temperatūru turēšanas telpās pielāgo sugai, kas tajās iemitināta. Temperatūru turēšanas telpās mēra un reģistrē ik dienas. |
| --- | --- |

a)

Temperatūru turēšanas telpās pielāgo sugai, kas tajās iemitināta. Temperatūru turēšanas telpās mēra un reģistrē ik dienas.

| b) | Dzīvniekus nedrīkst turēt ārā tādos klimatiskos apstākļos, kas tiem var radīt diskomfortu. |
| --- | --- |

b)

Dzīvniekus nedrīkst turēt ārā tādos klimatiskos apstākļos, kas tiem var radīt diskomfortu.

2.3.   Mitrums

Mitrumu turēšanas telpās pielāgo sugai, kas tajās iemitināta.

2.4.   Apgaismojums

| a) | Ja dabiskais apgaismojums nenodrošina piemērotu gaismas/tumsas ciklu, nodrošina kontrolētu apgaismojumu, lai apmierinātu dzīvnieku bioloģiskās vajadzības un nodrošinātu apmierinošu darba vidi. |
| --- | --- |

a)

Ja dabiskais apgaismojums nenodrošina piemērotu gaismas/tumsas ciklu, nodrošina kontrolētu apgaismojumu, lai apmierinātu dzīvnieku bioloģiskās vajadzības un nodrošinātu apmierinošu darba vidi.

| b) | Apgaismojums atbilst dzīvnieku kopšanas procedūru un dzīvnieku apskates vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

Apgaismojums atbilst dzīvnieku kopšanas procedūru un dzīvnieku apskates vajadzībām.

| c) | Nodrošina sugai pielāgotus regulārus fotoperiodus un apgaismojuma intensitāti. |
| --- | --- |

c)

Nodrošina sugai pielāgotus regulārus fotoperiodus un apgaismojuma intensitāti.

| d) | Turot albīnus dzīvniekus, apgaismojumu regulē, ņemot vērā to jutīgumu pret gaismu. |
| --- | --- |

d)

Turot albīnus dzīvniekus, apgaismojumu regulē, ņemot vērā to jutīgumu pret gaismu.

2.5.   Troksnis

| a) | Trokšņa līmeni dzīvnieku dzirdes diapazonā, ieskaitot ultraskaņu, samazina līdz minimumam, jo īpaši dzīvnieku atpūtas laikā. |
| --- | --- |

a)

Trokšņa līmeni dzīvnieku dzirdes diapazonā, ieskaitot ultraskaņu, samazina līdz minimumam, jo īpaši dzīvnieku atpūtas laikā.

| b) | Iestādes signalizācijas sistēmu radītās skaņas neietilpst dzīvnieku dzirdes diapazonā, ja tas neierobežo to sadzirdamību cilvēkiem. |
| --- | --- |

b)

Iestādes signalizācijas sistēmu radītās skaņas neietilpst dzīvnieku dzirdes diapazonā, ja tas neierobežo to sadzirdamību cilvēkiem.

| c) | Turēšanas telpas aprīko ar skaņas izolācijas un slāpēšanas materiāliem. |
| --- | --- |

c)

Turēšanas telpas aprīko ar skaņas izolācijas un slāpēšanas materiāliem.

2.6.   Signalizācijas sistēmas

| a) | Iestādēm, kurās izmanto elektriskas un mehāniskas iekārtas vides kontrolei un aizsardzībai, ir rezerves sistēma, lai uzturētu būtiskos pakalpojumus un avārijas apgaismojuma sistēmas un lai nodrošinātu, ka brīdinājuma sistēmas pašas spēj darboties bez atteices. |
| --- | --- |

a)

Iestādēm, kurās izmanto elektriskas un mehāniskas iekārtas vides kontrolei un aizsardzībai, ir rezerves sistēma, lai uzturētu būtiskos pakalpojumus un avārijas apgaismojuma sistēmas un lai nodrošinātu, ka brīdinājuma sistēmas pašas spēj darboties bez atteices.

| b) | Apkures un ventilācijas sistēmas aprīko ar kontrolierīcēm un signālierīcēm. |
| --- | --- |

b)

Apkures un ventilācijas sistēmas aprīko ar kontrolierīcēm un signālierīcēm.

| c) | Redzamā vietā ir novieto skaidras instrukcijas par rīcību ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

c)

Redzamā vietā ir novieto skaidras instrukcijas par rīcību ārkārtas gadījumos.

3.   APRŪPE

Aprūpi pielāgo zinātniskajam mērķim.

3.1.   Veselības aprūpe

| a) | Iestādēs ir izveidota stratēģija, lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts tāds dzīvnieku veselības stāvoklis, kas nodrošina dzīvnieku labturību un atbilst zinātniskajām prasībām. Šajā stratēģijā ietilpst mikrobioloģiskā uzraudzības programma, plāni rīcībai veselības traucējumu gadījumā un noteiktie veselības parametri un procedūras jaunu dzīvnieku ieviešanai. |
| --- | --- |

a)

Iestādēs ir izveidota stratēģija, lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts tāds dzīvnieku veselības stāvoklis, kas nodrošina dzīvnieku labturību un atbilst zinātniskajām prasībām. Šajā stratēģijā ietilpst mikrobioloģiskā uzraudzības programma, plāni rīcībai veselības traucējumu gadījumā un noteiktie veselības parametri un procedūras jaunu dzīvnieku ieviešanai.

| b) | Dzīvnieku pārbaudes vismaz reizi dienā veic personāls, kas objektā atbild par dzīvnieku labturību un kopšanu. Pārbaudēs ietilpst dzīvnieku veselības novērošana, un tās nodrošina, ka tiek identificēti slimi vai ievainoti dzīvnieki un veikti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

b)

Dzīvnieku pārbaudes vismaz reizi dienā veic personāls, kas objektā atbild par dzīvnieku labturību un kopšanu. Pārbaudēs ietilpst dzīvnieku veselības novērošana, un tās nodrošina, ka tiek identificēti slimi vai ievainoti dzīvnieki un veikti attiecīgi pasākumi.

3.2.   Gūstīšana savvaļā

| a) | Ja ir vajadzība dzīvniekus gūstīt savvaļā, to ar humāniem paņēmieniem veic personas, kas prot šādas metodes izmantot. Pēc iespējas samazina gūstīšanas procedūru ietekmi uz pārējiem savvaļas dzīvniekiem un to biotopiem. |
| --- | --- |

a)

Ja ir vajadzība dzīvniekus gūstīt savvaļā, to ar humāniem paņēmieniem veic personas, kas prot šādas metodes izmantot. Pēc iespējas samazina gūstīšanas procedūru ietekmi uz pārējiem savvaļas dzīvniekiem un to biotopiem.

| b) | Ja gūstīšanas laikā vai pēc tam atklājas, ka dzīvnieks ir savainots vai nevesels, tiklīdz iespējams, to izmeklē kompetenta persona un tiek veikti pasākumi, lai mazinātu dzīvnieka ciešanas; prioritāte ir dzīvnieka atveseļošanās. |
| --- | --- |

b)

Ja gūstīšanas laikā vai pēc tam atklājas, ka dzīvnieks ir savainots vai nevesels, tiklīdz iespējams, to izmeklē kompetenta persona un tiek veikti pasākumi, lai mazinātu dzīvnieka ciešanas; prioritāte ir dzīvnieka atveseļošanās.

| c) | Sagūstīšanas vietās ir pieejami attiecīgajai sugai piemēroti pārvadāšanas konteineri un transporta līdzekļi — gadījumam, ja dzīvnieki jāpārvieto izmeklēšanas vai ārstēšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

Sagūstīšanas vietās ir pieejami attiecīgajai sugai piemēroti pārvadāšanas konteineri un transporta līdzekļi — gadījumam, ja dzīvnieki jāpārvieto izmeklēšanas vai ārstēšanas vajadzībām.

| d) | Veic īpašus pasākumus savvaļā sagūstītu dzīvnieku aklimatizēšanai, karantīnai, izmitināšanai, kopšanai un aprūpei. |
| --- | --- |

d)

Veic īpašus pasākumus savvaļā sagūstītu dzīvnieku aklimatizēšanai, karantīnai, izmitināšanai, kopšanai un aprūpei.

3.3.   Izmitināšana un vides daudzveidīgošana

a)   Izmitināšana

Dzīvniekus, kas pēc dabas nav vienpatņi, izmitina kopā ar citiem īpatņiem stabilās saderīgu īpatņu grupās. Gadījumos, kad īpašu zinātnisku un/vai labturības iemeslu dēļ ir atļauts dzīvniekus izmitināt pa vienam un šādas izmitināšanas ētiskais izvērtējums ir labvēlīgs, šādas izmitināšanas ilgumu ierobežo līdz minimālajam nepieciešamajam periodam un saglabā redzes, dzirdes, ožas un/vai taustes kontaktu. Dzīvnieku iekļaušana vai atkārtota iekļaušana jau izveidotās grupās rūpīgi novērojama, lai izvairītos no nesaderības problēmām un sociālo attiecību traucējumiem.

b)   Vides daudzveidīgošana

Visiem dzīvniekiem nodrošina telpu, kas ir pietiekami daudzveidīga, lai būtu iespējamas dažādas normālas uzvedības izpausmes. Dzīvniekiem ļauj zināmā mērā kontrolēt un izvēlēties vidi, lai mazinātu stresa izraisītu uzvedību. Iestādēs ir piemērotas vides daudzveidīgošanas metodes, lai paplašinātu dzīvniekam pieejamo darbību klāstu un palielinātu to spējas pielāgoties dzīvei nebrīvē, tostarp iespējas nodoties fiziskām nodarbēm, barības meklēšanai, manipulācijām un izziņas darbībām atkarībā no sugas. Vides daudzveidīgošanas aprīkojumu dzīvnieku sprostos pielāgo dzīvnieka sugai un individuālajām vajadzībām. Daudzveidīgošanas stratēģijas iestādēs regulāri pārskata un atjaunina.

c)   Dzīvnieku sprosti

Dzīvnieku sprosti ir darināti no dzīvnieku veselībai nekaitīgiem materiāliem. To uzbūve un konstrukcija ir tāda, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Tie izgatavoti no izturīga materiāla, kas piemērots tīrīšanas un dezinfekcijas metodēm, ja vien tie nav vienreizlietojami. Dzīvnieku sprostu grīdas konstrukcija ir piemērota dzīvnieku sugai un vecumam un veidota tā, lai būtu vieglāk izvākt ekskrementus.

3.4.   Barošana

| a) | Barības forma, saturs un pasniegšanas veids atbilst dzīvnieka uztura un uzvedības vajadzībām. |
| --- | --- |

a)

Barības forma, saturs un pasniegšanas veids atbilst dzīvnieka uztura un uzvedības vajadzībām.

| b) | Dzīvnieka uzturs ir garšīgs un nepiesārņots. Izvēloties izejvielas, izgatavojot, sagatavojot un pasniedzot barību, iestādes veic pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu ķīmisko, fizikālo un mikrobioloģisko piesārņojumu. |
| --- | --- |

b)

Dzīvnieka uzturs ir garšīgs un nepiesārņots. Izvēloties izejvielas, izgatavojot, sagatavojot un pasniedzot barību, iestādes veic pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu ķīmisko, fizikālo un mikrobioloģisko piesārņojumu.

| c) | Arī barības iepakojums, pārvadāšana un uzglabāšana ir tāda, lai izvairītos no piesārņojuma, bojāšanās vai bojāejas. Visas barības piltuves, siles vai citus barošanas piederumus regulāri tīra un vajadzības gadījumā sterilizē. |
| --- | --- |

c)

Arī barības iepakojums, pārvadāšana un uzglabāšana ir tāda, lai izvairītos no piesārņojuma, bojāšanās vai bojāejas. Visas barības piltuves, siles vai citus barošanas piederumus regulāri tīra un vajadzības gadījumā sterilizē.

| d) | Katram dzīvniekam nodrošina iespēju piekļūt barībai un pietiekami plašu barošanās vietu, lai mazinātu sāncensību. |
| --- | --- |

d)

Katram dzīvniekam nodrošina iespēju piekļūt barībai un pietiekami plašu barošanās vietu, lai mazinātu sāncensību.

3.5.   Dzirdīšana

| a) | Visiem dzīvniekiem allaž ir pieejams nepiesārņots dzeramais ūdens. |
| --- | --- |

a)

Visiem dzīvniekiem allaž ir pieejams nepiesārņots dzeramais ūdens.

| b) | Ja izmanto automātiskās dzirdīšanas sistēmas, to darbību regulāri pārbauda, veic to apkopi un skalošanu, lai izvairītos no negadījumiem. Ja izmanto būrus ar vienlaidu grīdu, rūpējas par applūšanas riska samazināšanu. |
| --- | --- |

b)

Ja izmanto automātiskās dzirdīšanas sistēmas, to darbību regulāri pārbauda, veic to apkopi un skalošanu, lai izvairītos no negadījumiem. Ja izmanto būrus ar vienlaidu grīdu, rūpējas par applūšanas riska samazināšanu.

| c) | Veic pasākumus, lai ūdens piegādi akvārijiem un tvertnēm pielāgotu katras zivju, abinieku un rāpuļu sugas vajadzībām un panesībai. |
| --- | --- |

c)

Veic pasākumus, lai ūdens piegādi akvārijiem un tvertnēm pielāgotu katras zivju, abinieku un rāpuļu sugas vajadzībām un panesībai.

3.6.   Grīdas segums, substrāts, pakaiši, guļvietas un migas materiāls

| a) | Allaž nodrošina sugai piemērotus guļvietas materiālus un konstrukcijas, tostarp migas materiālus vai konstrukcijas vaislas dzīvniekiem. |
| --- | --- |

a)

Allaž nodrošina sugai piemērotus guļvietas materiālus un konstrukcijas, tostarp migas materiālus vai konstrukcijas vaislas dzīvniekiem.

| b) | Dzīvnieku sprostā grīdas segums ir tāds, lai visiem dzīvniekiem būtu stabila un ērta atpūtas vieta. Rūpējas, lai visas guļvietas būtu tīras un sausas. |
| --- | --- |

b)

Dzīvnieku sprostā grīdas segums ir tāds, lai visiem dzīvniekiem būtu stabila un ērta atpūtas vieta. Rūpējas, lai visas guļvietas būtu tīras un sausas.

3.7.   Apiešanās

Iestādes ievieš apmācības programmas, lai panāktu dzīvnieku sadarbīgumu procedūru laikā. Apmācības programmas pielāgo sugām un dzīvnieku izcelsmei, procedūrām un projekta ilgumam. Prioritāte ir sociāla saskarsme ar cilvēkiem, kuru pielāgo sugai un dzīvnieku izcelsmei, procedūrām un projekta ilgumam.

B SADAĻA.   SADAĻA PAR ATSEVIŠĶĀM SUGĀM

1.   Peles, žurkas, smilšu peles, kāmji un jūrascūciņas

Šajā un nākamajās tabulās par pelēm, žurkām, smilšu pelēm, kāmjiem un jūrascūciņām “sprosta augstums” nozīmē vertikālo attālumu no sprosta grīdas līdz sprosta augšējai horizontālajai daļai; vairāk nekā 50 % sprosta minimālās platības pirms vides daudzveidīgošanas ierīču pievienošanas ir šādā augstumā.

Plānojot procedūras, ņem vērā dzīvnieku iespējamo augšanu, lai nodrošinātu, ka visā pētījuma laikā ir pietiekama platība (kas sīkāk noteikta 1.1.–1.5. tabulā).

1.1. tabula.   Peles

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | līdz 20 | 330 | 60 | 12 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 20, līdz 25 | 330 | 70 | 12 |
| vairāk par 25, līdz 30 | 330 | 80 | 12 |
| vairāk nekā 30 | 330 | 100 | 12 |
| Vaislai | | 330
  Monogāmam pārim (autbrīdings/inbrīdings) vai trio (inbrīdings). Par katru papildu mātīti ar mazuļiem jāpieskaita 180 cm2 | | 12 |
| Krājumi pie audzētājiem (1)

  Sprosta lielums 950 cm2 | mazāk par 20 | 950 | 40 | 12 |
| Sprosta lielums 1 500 cm2 | mazāk par 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais sprosta augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Krājumos un procedūru laikā

līdz 20

330

60

12

[2012. gada janvāris]

vairāk par 20, līdz 25

330

70

12

vairāk par 25, līdz 30

330

80

12

vairāk nekā 30

330

100

12

Vaislai

330

Monogāmam pārim (autbrīdings/inbrīdings) vai trio (inbrīdings). Par katru papildu mātīti ar mazuļiem jāpieskaita 180 cm2

12

Krājumi pie audzētājiem (1)

Sprosta lielums 950 cm2

mazāk par 20

950

40

12

Sprosta lielums 1 500 cm2

mazāk par 20

1 500

30

12

1.2. tabula.   Žurkas

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā (2) | līdz 200 | 800 | 200 | 18 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 200, līdz 300 | 800 | 250 | 18 |
| vairāk par 300, līdz 400 | 800 | 350 | 18 |
| vairāk par 400, līdz 600 | 800 | 450 | 18 |
| vairāk nekā 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| vaislai | | 800
  Māte ar mazuļiem. Par katru papildu pieaugušo dzīvnieku, ko pastāvīgi iemitina sprostā, jāpieskaita 400 cm2 | | 18 |
| Krājumi pie audzētājiem (3)

  Sprosta lielums 1 500 cm2 | līdz 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| vairāk par 50, līdz 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| vairāk par 100, līdz 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| vairāk par 150, līdz 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Krājumi pie audzētājiem (3)

  Sprosta lielums 2 500 cm2 | līdz 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| vairāk par 100, līdz 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| vairāk par 150, līdz 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Krājumos un procedūru laikā (2)

līdz 200

800

200

18

[2012. gada janvāris]

vairāk par 200, līdz 300

800

250

18

vairāk par 300, līdz 400

800

350

18

vairāk par 400, līdz 600

800

450

18

vairāk nekā 600

1 500

600

18

vaislai

800

Māte ar mazuļiem. Par katru papildu pieaugušo dzīvnieku, ko pastāvīgi iemitina sprostā, jāpieskaita 400 cm2

18

Krājumi pie audzētājiem (3)

Sprosta lielums 1 500 cm2

līdz 50

1 500

100

18

vairāk par 50, līdz 100

1 500

125

18

vairāk par 100, līdz 150

1 500

150

18

vairāk par 150, līdz 200

1 500

175

18

Krājumi pie audzētājiem (3)

Sprosta lielums 2 500 cm2

līdz 100

2 500

100

18

vairāk par 100, līdz 150

2 500

125

18

vairāk par 150, līdz 200

2 500

150

18

1.3. tabula.   Smilšu peles

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | līdz 40 | 1 200 | 150 | 18 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk nekā 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Vaislai | | 1 200 Monogāms pāris vai trio ar mazuļiem | | 18 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Krājumos un procedūru laikā

līdz 40

1 200

150

18

[2012. gada janvāris]

vairāk nekā 40

1 200

250

18

Vaislai

1 200 Monogāms pāris vai trio ar mazuļiem

18

1.4. tabula.   Kāmji

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | līdz 60 | 800 | 150 | 14 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 60, līdz 100 | 800 | 200 | 14 |
| vairāk nekā 100 | 800 | 250 | 14 |
| Vaislai | | 800
  Māte vai monogāms pāris ar mazuļiem | | 14 |
| Krājumi pie audzētājiem (4) | mazāk par 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Krājumos un procedūru laikā

līdz 60

800

150

14

[2012. gada janvāris]

vairāk par 60, līdz 100

800

200

14

vairāk nekā 100

800

250

14

Vaislai

800

Māte vai monogāms pāris ar mazuļiem

14

Krājumi pie audzētājiem (4)

mazāk par 60

1 500

100

14

1.5. tabula.   Jūrascūciņas

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | līdz 200 | 1 800 | 200 | 23 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 200, līdz 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| vairāk par 300, līdz 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| vairāk par 450, līdz 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| vairāk nekā 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Vaislai | | 2 500
  Pāris ar mazuļiem. Par katru papildu vaislas mātīti jāpieskaita 1 000 cm2 | | 23 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Krājumos un procedūru laikā

līdz 200

1 800

200

23

[2012. gada janvāris]

vairāk par 200, līdz 300

1 800

350

23

vairāk par 300, līdz 450

1 800

500

23

vairāk par 450, līdz 700

2 500

700

23

vairāk nekā 700

2 500

900

23

Vaislai

2 500

Pāris ar mazuļiem. Par katru papildu vaislas mātīti jāpieskaita 1 000 cm2

23

2.   Truši

Sprostā izvieto paaugstinājumus. Paaugstinājums ir tāds, lai dzīvnieks varētu uz tā gulēt un sēdēt un zem tā brīvi kustēties, un tas nedrīkst nosegt vairāk nekā 40 % grīdas platības. Ja ārkārtēju zinātnisku vai veterināru iemeslu dēļ plauktu nevar lietot, sprosta platību palielina par 33 % vienam trusim un par 60 % diviem trušiem. Ja paaugstinājumu ierīko trušiem, kas ir jaunāki par 10 nedēļām, paaugstinājuma platība ir vismaz 55×25 cm un augstums no grīdas ir tāds, lai dzīvnieki to varētu izmantot.

2.1. tabula.   Truši pēc 10. dzīves nedēļas

2.1. tabula attiecas gan uz būriem, gan aplokiem. Papildu grīdas platība vienam trusim ir vismaz 3 000 cm2 trešajam, ceturtajam, piektajam un sestajam trusim, bet, pārsniedzot skaitu seši, katram trusim papildus rēķina 2 500 cm2.

| Galīgā ķermeņa masa
  (kg) | Minimālā grīdas platība vienam vai diviem labi satiekošiem dzīvniekiem
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- |
| mazāk par 3 | 3 500 | 45 | [2012. gada janvāris] |
| no 3 līdz 5 | 4 200 | 45 |
| vairāk nekā 5 | 5 400 | 60 |

Galīgā ķermeņa masa

(kg)

Minimālā grīdas platība vienam vai diviem labi satiekošiem dzīvniekiem

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

mazāk par 3

3 500

45

[2012. gada janvāris]

no 3 līdz 5

4 200

45

vairāk nekā 5

5 400

60

2.2. tabula.   Trušu māte un metiens

| Trušu mātes masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Papildplatība migām
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāka par 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [2012. gada janvāris ] |
| no 3 līdz 5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| vairāk nekā 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Trušu mātes masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Papildplatība migām

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

mazāka par 3

3 500

1 000

45

[2012. gada janvāris ]

no 3 līdz 5

4 200

1 200

45

vairāk nekā 5

5 400

1 400

60

2.3. tabula.   Par 10 nedēļām jaunāki truši

2.3. tabula attiecas gan uz būriem, gan aplokiem.

| Vecums | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| No atšķiršanas līdz 7 ned. | 4 000 | 800 | 40 |
| No 7 līdz 10 ned. | 4 000 | 1 200 | 40 |

Vecums

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

No atšķiršanas līdz 7 ned.

4 000

800

40

No 7 līdz 10 ned.

4 000

1 200

40

2.4. tabula.   Truši: optimālie izmēri paaugstinājumiem sprostos, kuru izmēri ir norādīti 2.1. tabulā.

| Vecums nedēļās | Galīgā ķermeņa masa
  (kg) | Optimālais lielums
  (cm × cm) | Optimālais augstums no sprosta grīdas
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vairāk nekā 10 | mazāk par 3 | 55 × 25 | 25 | [2012. gada janvāris ] |
| no 3 līdz 5 | 55 × 30 | 25 |
| vairāk par 5 | 60 × 35 | 30 |

Vecums nedēļās

Galīgā ķermeņa masa

(kg)

Optimālais lielums

(cm × cm)

Optimālais augstums no sprosta grīdas

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

vairāk nekā 10

mazāk par 3

55 × 25

25

[2012. gada janvāris ]

no 3 līdz 5

55 × 30

25

vairāk par 5

60 × 35

30

3.   Kaķi

3.1. tabula.   Kaķi

Minimālā platība, kurā var turēt kaķeni ar kaķēniem, ir platība, kāda piemērota vienam kaķim, un to pakāpeniski paplašina tā, lai līdz četru mēnešu vecumam kaķēni būtu pārvietoti, ievērojot telpas prasības pieaugušiem kaķiem.

Attālums starp barošanas vietām un pakaišu paplātēm nav mazāks par 0,5 m, un tās nedrīkst mainīt vietām.

| | Grīda (5)

  (m2) | Plaukti
  (m2) | Augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimums vienam pieaugušam dzīvniekam | 1,5 | 0,5 | 2 | [2017. gada janvāris ] |
| Katram papildu dzīvniekam pieskaita vēl | 0,75 | 0,25 | – |

Grīda (5)

(m2)

Plaukti

(m2)

Augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

Minimums vienam pieaugušam dzīvniekam

1,5

0,5

2

[2017. gada janvāris ]

Katram papildu dzīvniekam pieskaita vēl

0,75

0,25

–

4.   Suņi

Iekšējais sprosts aizņem vismaz 50 % no minimālās platības, kas jāatvēl suņiem saskaņā ar 4.1. tabulu.

Turpmāk noteiktais telpas lielums balstās uz prasībām, kas noteiktas dzinējsuņu turēšanai, bet lielākiem šķirnes suņiem, kā sanbernārs vai īru vilku suns, jāatvēl krietni lielāka platība, nekā norādīts 4.1. tabulā. Citām šķirnēm, kas nav laboratorijas dzinējsuņi, atvēlamo telpu nosaka, konsultējoties ar veterinārārstu.

4.1. tabula.   Suņi

Suņus, kurus tur pāros vai grupās, var izmitināt platībā, kas ir puse no kopējās paredzētās platības (2 m2 sunim līdz 20 kg, 4 m2 sunim virs 20 kg), kad ar tiem veic šajā direktīvā noteiktās procedūras, ja tādai nošķiršanai ir būtiska zinātniska nozīme.

Barojošai kucei ar kucēniem atvēl tādu pašu platību kā vienai tāda paša svara kucei. Aizgaldu kucei ar kucēniem projektē tā, lai kuce varētu pārvietoties uz papildu nodalījumu vai paaugstinājumu prom no kucēniem.

| Masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam vai diviem dzīvniekiem
  (m2) | Katram papildu dzīvniekam vēl vismaz
  (m2) | Minimālais augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | [2017. gada janvāris] |
| vairāk nekā 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam vai diviem dzīvniekiem

(m2)

Katram papildu dzīvniekam vēl vismaz

(m2)

Minimālais augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 20

4

4

2

2

[2017. gada janvāris]

vairāk nekā 20

8

8

4

2

4.2. tabula.   Suņi — saime pēc atšķiršanas no mātes

| Suņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2) | Minimālais augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 4 | 0,5 | 2 | [2017. gada janvāris ] |
| vairāk par 5, līdz 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| vairāk par 10, līdz 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| vairāk par 15, līdz 20 | 4 | 2 | 2 |
| vairāk nekā 20 | 8 | 4 | 2 |

Suņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2)

Minimālais augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 5

4

0,5

2

[2017. gada janvāris ]

vairāk par 5, līdz 10

4

1,0

2

vairāk par 10, līdz 15

4

1,5

2

vairāk par 15, līdz 20

4

2

2

vairāk nekā 20

8

4

2

5.   Baltie seski

5. tabula.   Baltie seski

| | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki līdz 600 g | 4 500 | 1 500 | 50 | [2012. gada janvāris] |
| Dzīvnieki virs 600 g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Pieauguši tēviņi | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Mātīte ar mazuļiem | 5 400 | 5 400 | 50 |

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Dzīvnieki līdz 600 g

4 500

1 500

50

[2012. gada janvāris]

Dzīvnieki virs 600 g

4 500

3 000

50

Pieauguši tēviņi

6 000

6 000

50

Mātīte ar mazuļiem

5 400

5 400

50

6.   Primāti (izņemot cilvēku ģints primātus)

6.1. tabula.   Parastie kalitriksi un tamarīni

| | Minimālā sprosta grīdas platība 1 (6) vai 2 dzīvniekiem kopā ar mazuļiem līdz 5 mēn.
  (m2) | Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par 5 mēn.
  (m3) | Minimālais sprosta augstums
  (m) (7) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastie kalitriksi | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [2017. gada janvāris] |
| Tamarīni | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Minimālā sprosta grīdas platība 1 (6) vai 2 dzīvniekiem kopā ar mazuļiem līdz 5 mēn.

(m2)

Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par 5 mēn.

(m3)

Minimālais sprosta augstums

(m) (7)

34. panta 2. punktā minētais datums

Parastie kalitriksi

0,5

0,2

1,5

[2017. gada janvāris]

Tamarīni

1,5

0,2

1,5

6.2. tabula.   Vāverpērtiķi (saimiri)

| Minimālā grīdas platība 1 (8) vai 2 dzīvniekiem
  (m2) | Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par 6 mēn.
  (m3) | Minimālais sprosta augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [2017. gada janvāris ] |

Minimālā grīdas platība 1 (8) vai 2 dzīvniekiem

(m2)

Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par 6 mēn.

(m3)

Minimālais sprosta augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

2,0

0,5

1,8

[2017. gada janvāris ]

6.3. tabula.   Makaki un zaļie pērtiķi (9)

| | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Sprosta minimālā kubatūra
  (m3) | Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam
  (m3) | Minimālais sprosta augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki, kas jaunāki par 3 g. (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [2017. gada janvāris] |
| Dzīvnieki no 3 g. (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Dzīvnieki, ko tur vaislai (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Sprosta minimālā platība

(m2)

Sprosta minimālā kubatūra

(m3)

Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam

(m3)

Minimālais sprosta augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

Dzīvnieki, kas jaunāki par 3 g. (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[2017. gada janvāris]

Dzīvnieki no 3 g. (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Dzīvnieki, ko tur vaislai (12)

3,5

2,0

6.4. tabula.   Paviāni (13)

| | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Sprosta minimālā kubatūra
  (m3) | Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam
  (m3) | Minimālais sprosta augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki (14), kas jaunāki par 4 g. | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [2017. gada janvāris] |
| Dzīvnieki (14) no 4 g. | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Dzīvnieki, ko tur vaislai (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Sprosta minimālā platība

(m2)

Sprosta minimālā kubatūra

(m3)

Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam

(m3)

Minimālais sprosta augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

Dzīvnieki (14), kas jaunāki par 4 g.

4,0

7,2

3,0

1,8

[2017. gada janvāris]

Dzīvnieki (14) no 4 g.

7,0

12,6

6,0

1,8

Dzīvnieki, ko tur vaislai (15)

12,0

2,0

7.   Lauksaimniecības dzīvnieki

7.1. tabula.   Liellopi

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvniekam) | Siles platība neierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti
  (m/dzīvniekam) | Siles platība ierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti
  (m/dzīvniekam) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [2017. gada janvāris] |
| vairāk par 100, līdz 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| vairāk par 200, līdz 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| vairāk par 400, līdz 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| vairāk par 600, līdz 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| vairāk nekā 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvniekam)

Siles platība neierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti

(m/dzīvniekam)

Siles platība ierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti

(m/dzīvniekam)

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 100

2,50

2,30

0,10

0,30

[2017. gada janvāris]

vairāk par 100, līdz 200

4,25

3,40

0,15

0,50

vairāk par 200, līdz 400

6,00

4,80

0,18

0,60

vairāk par 400, līdz 600

9,00

7,50

0,21

0,70

vairāk par 600, līdz 800

11,00

8,75

0,24

0,80

vairāk nekā 800

16,00

10,00

0,30

1,00

7.2. tabula.   Aitas un kazas

| Ķermeņa svars
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvniekam) | Minimālais šķērssienas augstums
  (m) | Siles platība neierobežotai barošanai
  (m/dzīvniekam) | Siles platība ierobežotai barošanai
  (m/dzīvniekam) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk par 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [2017. gada janvāris] |
| vairāk par 20, līdz 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| vairāk par 35, līdz 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| vairāk nekā 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Ķermeņa svars

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvniekam)

Minimālais šķērssienas augstums

(m)

Siles platība neierobežotai barošanai

(m/dzīvniekam)

Siles platība ierobežotai barošanai

(m/dzīvniekam)

34. panta 2. punktā minētais datums

mazāk par 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[2017. gada janvāris]

vairāk par 20, līdz 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

vairāk par 35, līdz 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

vairāk nekā 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

7.3. tabula.   Cūkas un pundurcūkas

| Dzīvsvars
  (kg) | Sprosta minimālā platība (16)

  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvniekam) | Minimālā guļamā platība vienam dzīvniekam (termiski neitrālos apstākļos)
  (m2/dzīvniekam) | 32. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [2017. gada janvāris] |
| vairāk par 5, līdz 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| vairāk par 10, līdz 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| vairāk par 20, līdz 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| vairāk par 30, līdz 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| vairāk par 50, līdz 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| vairāk par 70, līdz 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| vairāk par 100, līdz 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| vairāk nekā 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| pieauguši (parastie) kuiļi | 7,5 | | 1,30 |

Dzīvsvars

(kg)

Sprosta minimālā platība (16)

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvniekam)

Minimālā guļamā platība vienam dzīvniekam (termiski neitrālos apstākļos)

(m2/dzīvniekam)

32. panta 2. punktā minētais datums

līdz 5

2,0

0,20

0,10

[2017. gada janvāris]

vairāk par 5, līdz 10

2,0

0,25

0,11

vairāk par 10, līdz 20

2,0

0,35

0,18

vairāk par 20, līdz 30

2,0

0,50

0,24

vairāk par 30, līdz 50

2,0

0,70

0,33

vairāk par 50, līdz 70

3,0

0,80

0,41

vairāk par 70, līdz 100

3,0

1,00

0,53

vairāk par 100, līdz 150

4,0

1,35

0,70

vairāk nekā 150

5,0

2,50

0,95

pieauguši (parastie) kuiļi

7,5

1,30

7.4. tabula.   Zirgi

Īsākajai malai jābūt vismaz 1,5 × dzīvnieka skausta augstums. Iekštelpu sprostu augstums ir tāds, lai dzīvnieki varētu saslieties pakaļkājās pilnā augumā.

| Skausta augstums
  (m) | Minimālā grīdas platība/dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Minimālais sprosta augstums
  (m) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- |
| Katram dzīvniekam, ko tur pa vienam vai grupās līdz 3 dzīvniekiem | Katram dzīvniekam, ko tur grupās pa 4 vai vairāk dzīvniekiem | Atnešanās steliņģis/ ķēve ar kumeļu |
| 1–1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [2017. gada janvāris] |
| vairāk par 1,40, līdz 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| vairāk par 1,60 | 16,0 | (skausta augstums × 2)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Skausta augstums

(m)

Minimālā grīdas platība/dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Minimālais sprosta augstums

(m)

34. panta 2. punktā minētais datums

Katram dzīvniekam, ko tur pa vienam vai grupās līdz 3 dzīvniekiem

Katram dzīvniekam, ko tur grupās pa 4 vai vairāk dzīvniekiem

Atnešanās steliņģis/ ķēve ar kumeļu

1–1,40

9,0

6,0

16

3,00

[2017. gada janvāris]

vairāk par 1,40, līdz 1,60

12,0

9,0

20

3,00

vairāk par 1,60

16,0

(skausta augstums × 2)2
   (17)

20

3,00

8.   Putni

8.1. tabula.   Mājas vistas

Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato sprostā ievietošanas ilgumu. Tādos apstākļos putnus var turēt mazākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi un minimālo grīdas platība 0,75 m2.

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā platība vienam putnam
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 200, līdz 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| vairāk par 300, līdz 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| vairāk par 600, līdz 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| vairāk par 1 200, līdz 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| vairāk par 1 800, līdz 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| vairāk par 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā platība vienam putnam

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 200

1,00

0,025

30

3

[2012. gada janvāris]

vairāk par 200, līdz 300

1,00

0,03

30

3

vairāk par 300, līdz 600

1,00

0,05

40

7

vairāk par 600, līdz 1 200

2,00

0,09

50

15

vairāk par 1 200, līdz 1 800

2,00

0,11

75

15

vairāk par 1 800, līdz 2 400

2,00

0,13

75

15

vairāk par 2 400

2,00

0,21

75

15

8.2. tabula.   Mājas tītari

Visu sprosta malu garums ir vismaz 1,5 m. Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato sprostā ievietošanas ilgumu. Tādos apstākļos putnus var turēt mazākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi, minimālo grīdas platību 0,75 m2 un minimālo augstumu 50 cm putniem līdz 0,6 kg, 75 cm putniem līdz 4 kg un 100 cm putniem virs 4 kg. Šajos sprostos var izmitināt mazas putnu grupas, ievērojot 8.2. tabulā norādīto atvēlēto telpu.

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā platība vienam putnam
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 0,3, līdz 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| vairāk par 0,6, līdz 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| vairāk par 1, līdz 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| vairāk par 4, līdz 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| vairāk par 8, līdz 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| vairāk par 12, līdz 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| vairāk par 16, līdz 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| vairāk nekā 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā platība vienam putnam

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 0,3

2,00

0,13

50

3

[2012. gada janvāris]

vairāk par 0,3, līdz 0,6

2,00

0,17

50

7

vairāk par 0,6, līdz 1

2,00

0,30

100

15

vairāk par 1, līdz 4

2,00

0,35

100

15

vairāk par 4, līdz 8

2,00

0,40

100

15

vairāk par 8, līdz 12

2,00

0,50

150

20

vairāk par 12, līdz 16

2,00

0,55

150

20

vairāk par 16, līdz 20

2,00

0,60

150

20

vairāk nekā 20

3,00

1,00

150

20

8.3. tabula.   Paipalas

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Platība vienam putnam, izmitinot pārī
  (m2) | Platība vienam papildu putnam, izmitinot grupā
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [2012. gada janvāris] |
| Vairāk nekā 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Platība vienam putnam, izmitinot pārī

(m2)

Platība vienam papildu putnam, izmitinot grupā

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 150

1,00

0,5

0,10

20

4

[2012. gada janvāris]

Vairāk nekā 150

1,00

0,6

0,15

30

4

8.4. tabula.   Pīles un zosis

Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato sprostā ievietošanas ilgumu. Tādos apstākļos putnus var turēt mazākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi un minimālo grīdas platību 0,75 m2. Šajos sprostos var izmitināt mazas putnu grupas, ievērojot 8.4. tabulā norādīto atvēlēto telpu.

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Platība vienam putnam
  (m2) (18) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pīles | | [2012. gada janvāris] |
| līdz 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| vairāk par 300, līdz 1 200 (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| vairāk par 1 200, līdz 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| vairāk par 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Zosis | |
| līdz 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| vairāk par 500, līdz 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| vairāk par 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Platība vienam putnam

(m2) (18)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Pīles

[2012. gada janvāris]

līdz 300

2,00

0,10

50

10

vairāk par 300, līdz 1 200 (19)

2,00

0,20

200

10

vairāk par 1 200, līdz 3 500

2,00

0,25

200

15

vairāk par 3 500

2,00

0,50

200

15

Zosis

līdz 500

2,00

0,20

200

10

vairāk par 500, līdz 2 000

2,00

0,33

200

15

vairāk par 2 000

2,00

0,50

200

15

8.5. tabula.   Pīles un zosis: dīķa minimālie izmēri (20)

| | Platība
  (m2) | Dziļums
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Pīles | 0,5 | 30 |
| Zosis | 0,5 | no 10 līdz 30 |

Platība

(m2)

Dziļums

(cm)

Pīles

0,5

30

Zosis

0,5

no 10 līdz 30

8.6. tabula.   Baloži

Sprosti ir gari un šauri (piemēram, 2×1 m), nevis kvadrātveida, lai putni varētu veikt īsus lidojumus.

| Grupas lielums | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | Minimālais laktas garums vienam putnam
  (cm) | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | [2012. gada janvāris] |
| no 7 līdz 12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| Katram papildu putnam, kad skaits pārsniedz 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Grupas lielums

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

Minimālais laktas garums vienam putnam

(cm)

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 6

2

200

5

30

[2012. gada janvāris]

no 7 līdz 12

3

200

5

30

Katram papildu putnam, kad skaits pārsniedz 12

0,15

5

30

8.7. tabula.   Svītrainās žubītes (amadīni)

Sprosti ir gari un šauri (piemēram, 2×1 m), lai putni varētu veikt īsus lidojumus. Vairošanās procesu izpētes nolūkā putnu pārus var izmitināt mazākās novietnēs ar pietiekami daudzveidīgu vidi un minimālo grīdas platību 0,5 m2 un minimālo augstumu 40 cm Izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu.

| Grupas lielums | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības trauku skaits | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 6 | 1,0 | 100 | 2 | [2012. gada janvāris] |
| 7–12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13–20 | 2,0 | 200 | 3 |
| katram papildu putnam,kad skaits pārsniedz 20 | 0,05 | | viens 6 putniem |

Grupas lielums

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības trauku skaits

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 6

1,0

100

2

[2012. gada janvāris]

7–12

1,5

200

2

13–20

2,0

200

3

katram papildu putnam,kad skaits pārsniedz 20

0,05

viens 6 putniem

9.   Abinieki

9.1. tabula.   Ūdens astainie abinieki

| Ķermeņa garums (21)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 10 | 262,5 | 50 | 13 | 15 oC – 22 oC | 100 % | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 10, līdz 15 | 525 | 110 | 13 |
| vairāk par 15, līdz 20 | 875 | 200 | 15 |
| vairāk par 20, līdz 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| Vairāk nekā 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Ķermeņa garums (21)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 10

262,5

50

13

15 oC – 22 oC

100 %

[2012. gada janvāris]

vairāk par 10, līdz 15

525

110

13

vairāk par 15, līdz 20

875

200

15

vairāk par 20, līdz 30

1 837,5

440

15

Vairāk nekā 30

3 150

800

20

9.2. tabula.   Ūdens bezastainie abinieki (22)

| Ķermeņa garums (23)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 6: | 160 | 40 | 6 | 18 oC – 22 oC | 100 % | [2012. gada janvāris] |
| No 6 līdz 9 | 300 | 75 | 8 |
| vairāk par 9, līdz 12 | 600 | 150 | 10 |
| vairāk nekā 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Ķermeņa garums (23)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 6:

160

40

6

18 oC – 22 oC

100 %

[2012. gada janvāris]

No 6 līdz 9

300

75

8

vairāk par 9, līdz 12

600

150

10

vairāk nekā 12

920

230

12,5

9.3. tabula.   Daļēji ūdenī dzīvojoši bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (24)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (25)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (26)

  (cm) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10 oC –15 oC | 50 –80 % | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 5,0, līdz 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| Vairāk nekā 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ķermeņa garums (24)

(cm)

Sprosta minimālā platība (25)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (26)

(cm)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 5,0

1 500

200

20

10

10 oC –15 oC

50 –80 %

[2012. gada janvāris]

vairāk par 5,0, līdz 7,5

3 500

500

30

10

Vairāk nekā 7,5

4 000

700

30

15

9.4. tabula.   Daļēji uz sauszemes dzīvojošie bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (27)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (28)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (29)

  (cm) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23 oC –27 oC | 50–80 % | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 5,0, līdz 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| vairāk nekā 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ķermeņa garums (27)

(cm)

Sprosta minimālā platība (28)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (29)

(cm)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

Līdz 5,0

1 500

200

20

10

23 oC –27 oC

50–80 %

[2012. gada janvāris]

vairāk par 5,0, līdz 7,5

3 500

500

30

10

vairāk nekā 7,5

4 000

700

30

15

9.5. tabula.   Koku bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (30)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (31)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums (32)

  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 3,0 | 900 | 100 | 30 | 18 oC –25 oC | 50–70 % | [2012. gada janvāris] |
| Vairāk nekā 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Ķermeņa garums (30)

(cm)

Sprosta minimālā platība (31)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Sprosta minimālais augstums (32)

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 3,0

900

100

30

18 oC –25 oC

50–70 %

[2012. gada janvāris]

Vairāk nekā 3,0

1 500

200

30

10.   Rāpuļi

10. 1. tabula.   Ūdens bruņurupuči

| Ķermeņa garums (33)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens virsmas platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 600 | 100 | 10 | 20 oC –25 oC | 80 –70 % | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 5, līdz 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| vairāk par 10, līdz 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| vairāk par 15, līdz 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| vairāk par 20, līdz 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| Vairāk nekā 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Ķermeņa garums (33)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens virsmas platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 5

600

100

10

20 oC –25 oC

80 –70 %

[2012. gada janvāris]

vairāk par 5, līdz 10

1 600

300

15

vairāk par 10, līdz 15

3 500

600

20

vairāk par 15, līdz 20

6 000

1 200

30

vairāk par 20, līdz 30

10 000

2 000

35

Vairāk nekā 30

20 000

5 000

40

10. 2. tabula.   Sauszemes čūskas

| Ķermeņa garums (34)

  (cm) | Minimālā grīdas platība
  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (35)

  (cm) | Optimālā temperatūra | Relatīvais mitrums | 34. panta 2. punktā minētais datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 30 | 300 | 150 | 10 | 22 oC –27 oC | 60–80 % | [2012. gada janvāris] |
| vairāk par 30, līdz 40 | 400 | 200 | 12 |
| vairāk par 40, līdz 50 | 600 | 300 | 15 |
| vairāk par 50, līdz 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| Vairāk nekā 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Ķermeņa garums (34)

(cm)

Minimālā grīdas platība

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (35)

(cm)

Optimālā temperatūra

Relatīvais mitrums

34. panta 2. punktā minētais datums

līdz 30

300

150

10

22 oC –27 oC

60–80 %

[2012. gada janvāris]

vairāk par 30, līdz 40

400

200

12

vairāk par 40, līdz 50

600

300

15

vairāk par 50, līdz 75

1 200

600

20

Vairāk nekā 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Peles pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai, ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi. Tādi turēšanas apstākļi nedrīkst izraisīt labturības deficītu: agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(2)  Pētījumos visa mūža garumā dzīvniekiem nodrošina piemērota lieluma sprostus, lai dzīvniekus varētu turēt grupā. Ja katram dzīvniekam atvēlētā telpa kļūst mazāka par norādīto, prioritāra ir stabilu sociālo struktūru saglabāšana.

(3)  Žurkas pēc atšķiršanas var turēt šādā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai, ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi. Tādi turēšanas apstākļi nedrīkst izraisīt labturības deficītu: agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(4)  Kāmjus pēc atšķiršanas var turēt šādā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai, ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi. Tādi turēšanas apstākļi nedrīkst izraisīt labturības deficītu: agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(5)  Piezīme. Grīdas platība bez plauktiem.

(6)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(7)  Sprosta augšai jābūt vismaz 1,8 m no grīdas.

(8)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(9)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(10)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz trim dzīvniekiem.

(11)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz diviem dzīvniekiem.

(12)  Audzēšanas kolonijās papildu vieta/kubatūra nav vajadzīga dzīvnieku mazuļiem līdz divu gadu vecumam, kurus izmitina kopā ar māti.

(13)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(14)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz diviem dzīvniekiem.

(15)  Audzēšanas kolonijās papildu vieta/kubatūra nav vajadzīga dzīvnieku mazuļiem līdz divu gadu vecumam, kurus izmitina kopā ar māti.

(16)  Cūkas var īsu laiku turēt mazākā sprostā, piemēram, sadalot galveno sprostu ar starpsienām, ja tam ir veterināri vai eksperimentāli iemesli, piemēram, ja ir vajadzīga individuāla barības uzņemšana.

(17)  Lai nodrošinātu pietiekami daudz vietas, atvēlēto vietu katram dzīvniekam aprēķina, ņemot vērā skausta augstumu.

(18)  Ietver dīķi ar minimālo platību 0,5 m2 uz 2 m2 sprosta platības un minimālo dziļumu 30 cm. Dīķis var aizņemt līdz 50 % no sprosta minimālās platības.

(19)  Putnus pirms apspalvošanās var turēt sprostos ar minimālo augstumu 75 cm.

(20)  Dīķa lielums 2 m2 sprostam. Dīķis var aizņemt līdz 50 % no sprosta minimālās platības.

(21)  Mēra no purna līdz kloākai.

(22)  Šie nosacījumi attiecas uz turēšanas (t. i., audzēšanas) tvertnēm, bet ne uz tvertnēm, ko izmanto dabiskai pārošanai un superovulācijai efektivitātes labad, jo šīm procedūrām vajadzīgas mazākas atsevišķas tvertnes. Vajadzīgā telpas platība noteikta pieaugušu īpatņu lieluma kategorijām; jaunuļus un kurkuļus vai nu neieskaita, vai izmērus pielāgo saskaņā ar noteikto mērogu.

(23)  Mēra no purna līdz kloākai.

(24)  Mēra no purna līdz kloākai.

(25)  Viena trešdaļa sauszemes, divas trešdaļas ūdens, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(26)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(27)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(28)  Viena trešdaļa sauszemes, divas trešdaļas ūdens, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(29)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(30)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(31)  Divas trešdaļas sauszemes, viena trešdaļa baseina, kas ir pietiekams dzīvniekiem ieniršanai.

(32)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(33)  Mēra taisnā līnijā no bruņu priekšējās malas līdz aizmugurējai malai.

(34)  Mēra no purna līdz astes galam.

(35)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaV PIELIKUMS

Direktīvas 34. panta 4. punktā minēto dzīvnieku saraksts

| 1) | Liellopi (Bos taurus un Bos indicus); |
| --- | --- |

1)

Liellopi (Bos taurus un Bos indicus);

| 2) | Aitas un kazas (Ovis aries un Capra hircus); |
| --- | --- |

2)

Aitas un kazas (Ovis aries un Capra hircus);

| 3) | Cūkas (Sus scrofa); |
| --- | --- |

3)

Cūkas (Sus scrofa);

| 4) | Zirgi (Equus caballus un Equus asinus); |
| --- | --- |

4)

Zirgi (Equus caballus un Equus asinus);

| 5) | Mājas vistas (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

5)

Mājas vistas (Gallus gallus domesticus);

| 6) | Mājas tītari (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

6)

Mājas tītari (Meleagris gallopavo);

| 7) | Pīles un zosis (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

7)

Pīles un zosis (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| 8) | Mājas paipalas (Coturnix spp); |
| --- | --- |

8)

Mājas paipalas (Coturnix spp);

| 9) | Baloži (Colombia livia); |
| --- | --- |

9)

Baloži (Colombia livia);

| 10) | Truši (Oryctolagus cuniculus). |
| --- | --- |

10)

Truši (Oryctolagus cuniculus).

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaVI PIELIKUMS

Humānas dzīvnieku nogalināšanas metodes

1. tabula.   Zivju (ieskaitot žokleņus un apaļmutniekus) humāni nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | ++ | + līdz ++ | ++ | 4 līdz 5 (1) | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Macerācija | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Tikai zivīm, kas ir īsākas par 2 cm. |
| Kontuzēšana | ++ | + | + | ++ | - | 3 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kakla skriemeļu dislokācija | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | Neizmanto zivīm, kas > 500 g. Pēc tam jāveic smadzeņu iznīcināšana. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

++

- līdz ++

++

4 līdz 5 (1)

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

++

+

+

+

++

4

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Macerācija

++

++

++

++

+

4

Tikai zivīm, kas ir īsākas par 2 cm.

Kontuzēšana

++

+

+

++

-

3

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kakla skriemeļu dislokācija

++

++

+

++

-

2 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Neizmanto zivīm, kas > 500 g. Pēc tam jāveic smadzeņu iznīcināšana.

║Zivīm nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

2. tabula.   Humāni abinieku nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| Kontuzēšana | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| NMB/anestēzējošas vielas maisījums (2)) | + | ++ | - | + | + | 3 | Injicē vēnā, tādēļ vajadzīgas īpašas zināšanas. |
| Apstarošana ar mikroviļņiem | ++ | ++ | - | + | ++ | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Sīkiem abiniekiem. |
| Elektriska apdullināšana | + | + | + | - | - | 2 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

++

++

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

Kontuzēšana

++

++

+

++

-

3

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

NMB/anestēzējošas vielas maisījums (2))

+

++

-

+

+

3

Injicē vēnā, tādēļ vajadzīgas īpašas zināšanas.

Apstarošana ar mikroviļņiem

++

++

-

+

++

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Sīkiem abiniekiem.

Elektriska apdullināšana

+

+

+

-

-

2

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Abiniekiem nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

3. tabula.   Humāni rāpuļu nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| Triecienpistole | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Lieliem rāpuļiem.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Nošaušana | ++ | ++ | ++ | - | + | 4 | Izmanto pieredzējuši šāvēji. Var būt vajadzīgs paņēmiens nāves nodrošināšanai. Izmanto lauka apstākļos. |
| Kontuzēšana | + | + | + | ++ | - | 3 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

++

+

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

Triecienpistole

++

++

++

+

+

5

Lieliem rāpuļiem.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Nošaušana

++

++

++

-

+

4

Izmanto pieredzējuši šāvēji. Var būt vajadzīgs paņēmiens nāves nodrošināšanai. Izmanto lauka apstākļos.

Kontuzēšana

+

+

+

++

-

3

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Rāpuļiem nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

4. tabula.   Humāni putnu nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NMB/anestēzējošas vielas maisījums | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas. |
| Cēlgāzes (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Macerācija | ++ | ++ | ++ | ++ | - | 4 | Līdz 72 h veciem cāļiem. |
| Kakla skriemeļu dislokācija | ++ | ++ | - | ++ | - | 1/3 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | Maziem un jauniem putniem (<250 g).
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Apstarošana ar mikroviļņiem | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums. |
| Kontuzēšana | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Elektriska apdullināšana | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Oglekļa oksīds | + | + | ++ | - | - | 1 | Bīstams operatoram. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

NMB/anestēzējošas vielas maisījums

++

++

+

+

++

4

Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas.

Cēlgāzes (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Macerācija

++

++

++

++

-

4

Līdz 72 h veciem cāļiem.

Kakla skriemeļu dislokācija

++

++

-

++

-

1/3 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Maziem un jauniem putniem (<250 g).

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Apstarošana ar mikroviļņiem

++

++

-

++

+

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Kontuzēšana

++

++

-

++

-

3

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Elektriska apdullināšana

++

++

+

-

-

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Oglekļa oksīds

+

+

++

-

-

1

Bīstams operatoram.

Putniem nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

5. tabula.   Humāni grauzēju nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| NMB/anestēzējošas vielas maisījums | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas. |
| Cēlgāzes (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kontuzēšana | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Grauzējiem līdz 1 kg. Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kakla skriemeļu dislokācija | ++ | ++ | + | ++ | - | 2/3 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | Grauzējiem līdz 150 g.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Apstarošana ar mikroviļņiem | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums. |
| Galvas nociršana | + | + | + | ++ | - | 1/2 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | |
| Oglekļa dioksīds | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Izmanto tikai, ievadot kamerā pakāpeniski |
| Oglekļa oksīds | + | + | + | - | ++ | 1 | Bīstams operatoram |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

++

+

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

NMB/anestēzējošas vielas maisījums

++

++

-

+

++

4

Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas.

Cēlgāzes (Ar)

++

+

++

+

+

4

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kontuzēšana

++

++

+

++

-

3

Grauzējiem līdz 1 kg. Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kakla skriemeļu dislokācija

++

++

+

++

-

2/3 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Grauzējiem līdz 150 g.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Apstarošana ar mikroviļņiem

++

++

-

++

+

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Galvas nociršana

+

+

+

++

-

1/2 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Oglekļa dioksīds

+

++

++

+

++

5

Izmanto tikai, ievadot kamerā pakāpeniski

Oglekļa oksīds

+

+

+

-

++

1

Bīstams operatoram

Grauzējiem nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

6. tabula.   Humāni trušu nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| NMB/anestēzējošas vielas maisījums | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas. |
| Kaušanas pistole | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kakla skriemeļu dislokācija | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | Pieņemama trušiem līdz 1 kg.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kontuzēšana | ++ | + | - | ++ | - | 3 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Elektriska apdullināšana | ++ | + | ++ | - | + | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Apstarošana ar mikroviļņiem | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums. |
| Galvas nociršana | + | + | + | - | - | 1 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | Trušiem līdz 1 kg. |
| Oglekļa oksīds | + | + | ++ | - | ++ | 1 | Bīstams operatoram. |
| Strauja sasaldēšana | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Izmanto augļiem līdz 4 g. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

++

+

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

NMB/anestēzējošas vielas maisījums

++

++

-

+

++

4

Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas.

Kaušanas pistole

++

++

-

+

+

4

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kakla skriemeļu dislokācija

++

++

-

++

-

3 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Pieņemama trušiem līdz 1 kg.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kontuzēšana

++

+

-

++

-

3

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Elektriska apdullināšana

++

+

++

-

+

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Apstarošana ar mikroviļņiem

++

++

-

++

+

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Galvas nociršana

+

+

+

-

-

1 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Trušiem līdz 1 kg.

Oglekļa oksīds

+

+

++

-

++

1

Bīstams operatoram.

Strauja sasaldēšana

+

+

++

++

+

1

Izmanto augļiem līdz 4 g.

Trušiem nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

7. tabula.   Humāni suņu, kaķu, sesku un lapsu nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| NMB/anestēzējošas vielas maisījums | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas. |
| Nošaušana ar piemērotām šautenēm, pistolēm un munīciju | ++ | ++ | - | - | - | 4 | Izmanto pieredzējuši šāvēji. Var būt vajadzīgs paņēmiens nāves nodrošināšanai. |
| Triecienpistole | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Elektriska apdullināšana | ++ | ++ | - | - | - | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kontuzēšana | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 | Izmanto jaundzimušiem.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

-

+

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

NMB/anestēzējošas vielas maisījums

++

++

-

+

+

4

Injicē vēnā, tādēļ ir vajadzīgas īpašas zināšanas.

Nošaušana ar piemērotām šautenēm, pistolēm un munīciju

++

++

-

-

-

4

Izmanto pieredzējuši šāvēji. Var būt vajadzīgs paņēmiens nāves nodrošināšanai.

Triecienpistole

++

++

-

++

+

3

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Elektriska apdullināšana

++

++

-

-

-

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kontuzēšana

++

++

+

++

-

2

Izmanto jaundzimušiem.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Suņiem, kaķiem, seskiem un lapsām nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

8. tabula.   Humāni lielo zīdītāju nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |
| Triecienpistole | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Nošaušana ar šaujamieroci, izmantojot piemērotas šautenes, pistoles un munīciju | ++ | ++ | + | - | + | 4 | Izmanto pieredzējuši šāvēji. Var būt vajadzīgs paņēmiens nāves nodrošināšanai. Izmanto lauka apstākļos |
| NMB/anestēzējošas vielas maisījums | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Injicē vēnā, tādēļ vajadzīgas īpašas zināšanas. |
| Cēlgāzes (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.
  Pieņemams cūkām. |
| Elektriska apdullināšana | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Vajadzīgs īpašs aprīkojums.
  Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |
| Kontuzēšana | ++ | + | - | + | + | 3 - ja dzīvnieks pie samaņas
  5 - ja dzīvnieks nesamaņā | Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

-

+

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

Triecienpistole

++

++

+

+

+

5

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Nošaušana ar šaujamieroci, izmantojot piemērotas šautenes, pistoles un munīciju

++

++

+

-

+

4

Izmanto pieredzējuši šāvēji. Var būt vajadzīgs paņēmiens nāves nodrošināšanai. Izmanto lauka apstākļos

NMB/anestēzējošas vielas maisījums

++

++

-

+

++

4

Injicē vēnā, tādēļ vajadzīgas īpašas zināšanas.

Cēlgāzes (Ar)

++

++

+

+

+

4

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Pieņemams cūkām.

Elektriska apdullināšana

++

++

+

-

-

3

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Kontuzēšana

++

+

-

+

+

3 - ja dzīvnieks pie samaņas

5 - ja dzīvnieks nesamaņā

Nekavējoties jāveic atasiņošana vai smadzeņu iznīcināšana, vai nāve jānodrošina ar citu paņēmienu.

Lielajiem zīdītājiem nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

9. tabula.   Humāni primātu (izņemot cilvēku ģints primātus) nogalināšanas paņēmieni

| Līdzeklis | Ātrums | Iedarbīgums | Lietošanas vieglums | Operatora drošība | Estētiskā vērtība | Kopējais novērtējums
  (1–5) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju. |

Līdzeklis

Ātrums

Iedarbīgums

Lietošanas vieglums

Operatora drošība

Estētiskā vērtība

Kopējais novērtējums

(1–5)

Piezīmes

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

++

++

-

+

++

5

Var izmantot kopā ar dzīvnieka iepriekšēju sedāciju.

Primātiem (izņemot cilvēku ģints primātus) nesamaņā var izmantot citus paņēmienus, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu.

Ātrums: ++ ļoti ātri, + ātri, - lēni. Iedarbīgums: ++ ļoti efektīvi, + efektīvi, - neefektīvi. Lietošanas vieglums: ++ viegli lietot, + vajadzīgas zināšanas, - vajadzīgs apmācīts speciālists. Operatora drošība: ++ nav bīstami, + maz briesmu, - bīstami. Estētiskā vērtība: ++ estētiski pieņemami, + pieņemams vairumam cilvēku, - nav pieņemams daudziem cilvēkiem. Novērtējums: 1–5, kur 5 ir pats pieņemamākais.

---

(1)  Daži anestēzijas līdzekļi var izraisīt ādas kairinājumu, ja tos izmanto zivīm.

(2)  NBV — neiromuskulārais blokators

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaVII PIELIKUMS

22. panta 4. punktā minēto elementu saraksts

| 1. | Spēkā esošie valsts tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku iegādi, audzēšanu, kopšanu un izmantošanu zinātniskās procedūrās. |
| --- | --- |

1.

Spēkā esošie valsts tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku iegādi, audzēšanu, kopšanu un izmantošanu zinātniskās procedūrās.

| 2. | Ētika saistībā ar cilvēku un dzīvnieku attiecībām, dzīvības vērtība un argumenti par labu un sliktu dzīvnieku izmantošanai zinātniskās procedūrās. |
| --- | --- |

2.

Ētika saistībā ar cilvēku un dzīvnieku attiecībām, dzīvības vērtība un argumenti par labu un sliktu dzīvnieku izmantošanai zinātniskās procedūrās.

| 3. | Bioloģijas pamati saistībā ar anatomiju, fizioloģiskajām īpatnībām, vaislu, ģenētiku un gēnu pārveidi. |
| --- | --- |

3.

Bioloģijas pamati saistībā ar anatomiju, fizioloģiskajām īpatnībām, vaislu, ģenētiku un gēnu pārveidi.

| 4. | Dzīvnieku uzvedība, audzēšana un vides daudzveidīgošana. |
| --- | --- |

4.

Dzīvnieku uzvedība, audzēšana un vides daudzveidīgošana.

| 5. | Dzīvnieku veselības pārvaldība un higiēna. |
| --- | --- |

5.

Dzīvnieku veselības pārvaldība un higiēna.

| 6. | Parastāko laboratorijas dzīvnieku sugai specifiskā diskomforta, sāpju un ciešanu izpratne. |
| --- | --- |

6.

Parastāko laboratorijas dzīvnieku sugai specifiskā diskomforta, sāpju un ciešanu izpratne.

| 7. | Anestēzija, sāpju mazināšanas paņēmieni un eitanāzija. |
| --- | --- |

7.

Anestēzija, sāpju mazināšanas paņēmieni un eitanāzija.

| 8. | Humānu mērķa parametru izmantošana. |
| --- | --- |

8.

Humānu mērķa parametru izmantošana.

| 9. | Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasība. |
| --- | --- |

9.

Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasība.

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaVIII PIELIKUMS

38. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto elementu saraksts

| 1. | Šādu elementu nozīmība un attaisnojamība:






  a) | dzīvnieku izmantošana, ieskaitot to izcelsmi, aplēsto skaitu, sugas un dzīves posmus; |
| --- | --- | --- |

1.

Šādu elementu nozīmība un attaisnojamība:

a)

dzīvnieku izmantošana, ieskaitot to izcelsmi, aplēsto skaitu, sugas un dzīves posmus;

| b) | procedūras. |
| --- | --- |

b)

procedūras.

| 2. | Pierādījumi, ka ir izmantotas esošās metodes, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās. |
| --- | --- |

2.

Pierādījumi, ka ir izmantotas esošās metodes, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

| 3. | Pierādījumi par projektā iesaistīto personu kompetenci. |
| --- | --- |

3.

Pierādījumi par projektā iesaistīto personu kompetenci.

| 4. | Anestēzijas, atsāpināšanas un citu sāpju atvieglošanas paņēmienu plānotā izmantošana. |
| --- | --- |

4.

Anestēzijas, atsāpināšanas un citu sāpju atvieglošanas paņēmienu plānotā izmantošana.

| 5. | Jebkādu dzīvnieku ciešanu samazināšana, novēršana un atvieglināšana no dzimšanas līdz nāvei. |
| --- | --- |

5.

Jebkādu dzīvnieku ciešanu samazināšana, novēršana un atvieglināšana no dzimšanas līdz nāvei.

| 6. | Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un kopšanas apstākļi. |
| --- | --- |

6.

Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un kopšanas apstākļi.

| 7. | Agrīnu un humānu mērķa parametru izmantošana. |
| --- | --- |

7.

Agrīnu un humānu mērķa parametru izmantošana.

| 8. | Izmēģinājumu vai novērojumu stratēģija un statistiskā plānošana nolūkā līdz minimumam samazināt dzīvnieku skaitu, ciešanas un ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

8.

Izmēģinājumu vai novērojumu stratēģija un statistiskā plānošana nolūkā līdz minimumam samazināt dzīvnieku skaitu, ciešanas un ietekmi uz vidi.

| 9. | Dzīvnieku mūža pieredze un vairākkārtēja izmantošana. |
| --- | --- |

9.

Dzīvnieku mūža pieredze un vairākkārtēja izmantošana.

| 10. | Izvairīšanās no procedūru nevajadzīgas dublēšanās. |
| --- | --- |

10.

Izvairīšanās no procedūru nevajadzīgas dublēšanās.

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaIX PIELIKUMS

Vispārējās definīcijas attiecībā uz 17. panta 1. punktā minētajām smaguma pakāpēm

Kopumā:

Ja nav zināms vai pierādīts pretējais, būtu jāpieņem, ka procedūras, kas rada sāpes cilvēkam, rada sāpes arī dzīvniekiem.

Sāpju nav vai vieglas sāpes — 1. smaguma pakāpe

Iejaukšanās un manipulācijas ar dzīvniekiem eksperimentālos nolūkos, kuru rezultātā dzīvnieki nejūt sāpes vai jūt īslaicīgas nelielas sāpes, ciešanas, ievainojumu vai nelielu stresu bez būtiska kaitējuma vispārējam stāvoklim.

Piemēri:

| — | pētījumi ar barības sastāva maiņu vai fizioloģiski nepiemērotu barību, kuru rezultātā novēro niecīgas klīniskās pazīmes vai simptomus; |
| --- | --- |

—

pētījumi ar barības sastāva maiņu vai fizioloģiski nepiemērotu barību, kuru rezultātā novēro niecīgas klīniskās pazīmes vai simptomus;

| — | asins paraugu ņemšana vai injekcija (zemādas, intramuskulāra, intraperitonāla, intravenoza); |
| --- | --- |

—

asins paraugu ņemšana vai injekcija (zemādas, intramuskulāra, intraperitonāla, intravenoza);

| — | virsādas audu biopsija pie anestēzijas; |
| --- | --- |

—

virsādas audu biopsija pie anestēzijas;

| — | neinvazīvas skenēšanas metodes ar vai bez dzīvnieku nomierināšanas vai anestēzijas; |
| --- | --- |

—

neinvazīvas skenēšanas metodes ar vai bez dzīvnieku nomierināšanas vai anestēzijas;

| — | panesamības pētījumi, kuru rezultātā sagaidāmas īslaicīgas, niecīgas, lokālas vai sistēmiskas reakcijas; |
| --- | --- |

—

panesamības pētījumi, kuru rezultātā sagaidāmas īslaicīgas, niecīgas, lokālas vai sistēmiskas reakcijas;

| — | elektrokardiogrammas (EKG) reģistrēšana dzīvniekiem pie pilnas apziņas; |
| --- | --- |

—

elektrokardiogrammas (EKG) reģistrēšana dzīvniekiem pie pilnas apziņas;

| — | novērošanas pētījumi, piemēram, tests brīvā dabā, labirinta testi vai trepju testi; |
| --- | --- |

—

novērošanas pētījumi, piemēram, tests brīvā dabā, labirinta testi vai trepju testi;

| — | eksperimenti pie vispārējas anestēzijas bez atveseļošanās. |
| --- | --- |

—

eksperimenti pie vispārējas anestēzijas bez atveseļošanās.

Mērena — 2. smaguma pakāpe

Iejaukšanās un manipulācijas ar dzīvniekiem eksperimentālos nolūkos, kuru rezultātā dzīvnieki jūt īslaicīgu mērenu stresu vai mēreni ilgu līdz ilgu nelielu stresu, sāpes, ciešanas vai ievainojumu, vai būtisku kaitējumu vispārējam stāvoklim.

Piemēri:

| — | ķirurģija ar anestēziju vai attiecīgiem pretsāpju līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

ķirurģija ar anestēziju vai attiecīgiem pretsāpju līdzekļiem;

| — | ierīču, piemēram, katetru, telemetrisku raidītāju, minisūkņu implantācija pie vispārējas anestēzijas; |
| --- | --- |

—

ierīču, piemēram, katetru, telemetrisku raidītāju, minisūkņu implantācija pie vispārējas anestēzijas;

| — | pētījumi ar fizioloģiski nepiemērotu barību ar neārstēta cukura diabēta klīniskām pazīmēm vai simptomiem; |
| --- | --- |

—

pētījumi ar fizioloģiski nepiemērotu barību ar neārstēta cukura diabēta klīniskām pazīmēm vai simptomiem;

| — | bieža atkārtota asins paraugu ņemšana vai vielu ievadīšana; |
| --- | --- |

—

bieža atkārtota asins paraugu ņemšana vai vielu ievadīšana;

| — | trauksmes izraisīšana dzīvnieku modeļos; |
| --- | --- |

—

trauksmes izraisīšana dzīvnieku modeļos;

| — | akūta toksicitātes pārbaudes, akūtas panesamības pētījumi; devas diapazona noteikšanas pētījumi, hroniskas toksicitātes/kancerogenitātes testi bez letāliem iznākumiem; |
| --- | --- |

—

akūta toksicitātes pārbaudes, akūtas panesamības pētījumi; devas diapazona noteikšanas pētījumi, hroniskas toksicitātes/kancerogenitātes testi bez letāliem iznākumiem;

| — | lēkmju modeļi, piemēram, epilepsijas pētījumi; |
| --- | --- |

—

lēkmju modeļi, piemēram, epilepsijas pētījumi;

| — | dzīvnieku modeļi vēža pētījumiem bez letāla iznākuma, piemēram, ksenograftu pētījumi. |
| --- | --- |

—

dzīvnieku modeļi vēža pētījumiem bez letāla iznākuma, piemēram, ksenograftu pētījumi.

Smaga — 3. smaguma pakāpe

Iejaukšanās un manipulācijas ar dzīvniekiem eksperimentālos nolūkos, kuru rezultātā dzīvnieki jūt smagu līdz ļoti smagu stresu vai ir pakļauti mēreni ilgam vai ilgam mērenam stresam, smagām sāpēm, ilgstošām ciešanām vai būtiskam un ilgstošam kaitējumam vispārējam stāvoklim.

Piemēri:

| — | baktēriju vai vīrusu infekcijas ar letālu iznākumu; |
| --- | --- |

—

baktēriju vai vīrusu infekcijas ar letālu iznākumu;

| — | hroniska reimatoīdā artrīta modeļi; |
| --- | --- |

—

hroniska reimatoīdā artrīta modeļi;

| — | ģenētiski modificēti dzīvnieki ar letāliem fenotipiem (piemēram, onkogēniem) bez savlaicīgas eksperimenta izbeigšanas; |
| --- | --- |

—

ģenētiski modificēti dzīvnieki ar letāliem fenotipiem (piemēram, onkogēniem) bez savlaicīgas eksperimenta izbeigšanas;

| — | orgānu (piemēram, nieru, aizkuņģa dziedzera) transplantācija; |
| --- | --- |

—

orgānu (piemēram, nieru, aizkuņģa dziedzera) transplantācija;

| — | smagu neiroloģisku saslimšanu, piemēram, Parkinsona slimības hroniski modeļi. |
| --- | --- |

—

smagu neiroloģisku saslimšanu, piemēram, Parkinsona slimības hroniski modeļi.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/228

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaKuģu radītais piesārņojums un sankciju ieviešana par pārkāpumiem ***I

P6_TA(2009)0344

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (COM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0134),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0142/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0080/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaP6_TC1-COD(2008)0055

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/123/EK.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/229

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaEnerģijas etiķetes un standarta informācija par precēm (pārstrādātā versija) ***I

P6_TA(2009)0345

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādātā versija) (COM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Koplēmuma procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0778),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0412/2008),

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 11. marta vēstuli, kas adresēta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6-0146/2009),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt to ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaP6_TC1-COD(2008)0222

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 5. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas ║ Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīva 92/75/EEK par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (4), ir vairākkārt būtiski grozīta (5). Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīva 92/75/EEK par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm (4), ir vairākkārt būtiski grozīta (5). Skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus.

| (2) | Direktīvas 92/75/EEK darbības jomā ietilpst tikai sadzīves tehnika. Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumā “Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāns” ir pierādīts, ka, paplašinot Direktīvas 92/75/EEK darbības jomu, to attiecinot uz tiem ar energopatēriņu saistītajiem ražojumiem
  , tostarp būvmateriāliem
  , kas lietošanas laikā
  tieši vai netieši nozīmīgi
  ietekmē enerģijas patēriņu, tiktu uzlabotas potenciālās sinerģijas starp spēkā esošajiem tiesību aktiem un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (6)║.
  Šai direktīvai būtu jāpapildina, bet tā nekādi nedrīkstētu skart Direktīvas 2005/32/EK piemērošanu. Mērķtiecīgi īstenojot holistisku pieeju un radot papildu enerģijas ietaupījumus un ieguvumus no vides aizsardzības viedokļa, šī direktīva būtu jāskata kā daļa no vēl plašāka tiesiskā regulējuma, kas ietver Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu

   (7)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti

   (8). |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 92/75/EEK darbības jomā ietilpst tikai sadzīves tehnika. Komisijas 2008. gada 16. jūlija paziņojumā “Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtspējīgas rūpniecības politikas rīcības plāns” ir pierādīts, ka, paplašinot Direktīvas 92/75/EEK darbības jomu, to attiecinot uz tiem ar energopatēriņu saistītajiem ražojumiem
  , tostarp būvmateriāliem
  , kas lietošanas laikā
  tieši vai netieši nozīmīgi
  ietekmē enerģijas patēriņu, tiktu uzlabotas potenciālās sinerģijas starp spēkā esošajiem tiesību aktiem un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (6)║.
  Šai direktīvai būtu jāpapildina, bet tā nekādi nedrīkstētu skart Direktīvas 2005/32/EK piemērošanu. Mērķtiecīgi īstenojot holistisku pieeju un radot papildu enerģijas ietaupījumus un ieguvumus no vides aizsardzības viedokļa, šī direktīva būtu jāskata kā daļa no vēl plašāka tiesiskā regulējuma, kas ietver Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu

   (7)

  un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti

   (8).

| (3) | Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes prezidentvalsts secinājumos ir uzsvērts, ka Kopienā jāpanāk tāds energoefektivitātes palielinājums, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt energopatēriņu Kopienā, un prasīts pilnībā un ātri īstenot galvenās jomas, kas noteiktas Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojumā “Energoefektivitātes rīcības plāns: potenciāla izmantošana”. Rīcības plānā akcentēja milzīgās iespējas taupīt enerģiju ražojumu nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes prezidentvalsts secinājumos ir uzsvērts, ka Kopienā jāpanāk tāds energoefektivitātes palielinājums, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt energopatēriņu Kopienā, un prasīts pilnībā un ātri īstenot galvenās jomas, kas noteiktas Komisijas 2006. gada 19. oktobra paziņojumā “Energoefektivitātes rīcības plāns: potenciāla izmantošana”. Rīcības plānā akcentēja milzīgās iespējas taupīt enerģiju ražojumu nozarē.

| (4) | Turklāt, lai veicinātu energoefektivitāti un energotaupību, ir svarīgi, ka ES un dalībvalstis par tiesiski saistošu padara mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt energopatēriņu, kā arī ierosina un īsteno saskaņotus pasākumus, lai to sasniegtu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt, lai veicinātu energoefektivitāti un energotaupību, ir svarīgi, ka ES un dalībvalstis par tiesiski saistošu padara mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt energopatēriņu, kā arī ierosina un īsteno saskaņotus pasākumus, lai to sasniegtu.

| (5) | No uzlabotas ar energopatēriņu saistītu ražojumu efektivitātes, patērētājiem izdarot uz informāciju pamatotu izvēli, iegūs ES ekonomika kopumā, kā arī ražošanas nozare, jo oglekļa cena emisiju tirdzniecības sistēmā samazināsies. |
| --- | --- |

(5)

No uzlabotas ar energopatēriņu saistītu ražojumu efektivitātes, patērētājiem izdarot uz informāciju pamatotu izvēli, iegūs ES ekonomika kopumā, kā arī ražošanas nozare, jo oglekļa cena emisiju tirdzniecības sistēmā samazināsies.

| (6) | Precīzai
  ,
  būtiskai
  un
  salīdzināmai informācijai
  par specifisku enerģijas patēriņu attiecībā uz ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu,
  būtu jāietekmē
  galalietotāja
  izvēle
  par labu ražojumiem, kas patērē mazāk enerģijas vai, kurus izmantojot, tiek netieši patērēts mazāk enerģijas vai citu nozīmīgu resursu, tādējādi mudinot ražotājus veikt pasākumus to ražoto ražojumu enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņa samazināšanai. Tam netieši vajadzētu sekmēt arī šo ražojumu efektīvu izmantošanu
  , lai sekmētu to, ka tiek sasniegts ES mērķis par 20 % samazināt energopatēriņu
  . Šīs informācijas trūkuma gadījumā tirgus mehānismi vien nenodrošinās enerģijas un citu nozīmīgu resursu racionālu patēriņu šiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Precīzai
  ,
  būtiskai
  un
  salīdzināmai informācijai
  par specifisku enerģijas patēriņu attiecībā uz ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu,
  būtu jāietekmē
  galalietotāja
  izvēle
  par labu ražojumiem, kas patērē mazāk enerģijas vai, kurus izmantojot, tiek netieši patērēts mazāk enerģijas vai citu nozīmīgu resursu, tādējādi mudinot ražotājus veikt pasākumus to ražoto ražojumu enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņa samazināšanai. Tam netieši vajadzētu sekmēt arī šo ražojumu efektīvu izmantošanu
  , lai sekmētu to, ka tiek sasniegts ES mērķis par 20 % samazināt energopatēriņu
  . Šīs informācijas trūkuma gadījumā tirgus mehānismi vien nenodrošinās enerģijas un citu nozīmīgu resursu racionālu patēriņu šiem ražojumiem.

| (7) | Tā kā ēkas veido 40 % no ES kopējā energopatēriņa un tā kā Direktīvas 2002/91/EK pārskatīšanas mērķis ir sekmēt rentablākus ēku kopējās energoefektivitātes uzlabojumus, tad dažu ar enerģiju saistītus būvizstrādājumu iekļaušanai šīs direktīvas darbības jomā būtu jāpalīdz privātām mājsaimniecībām izvēlēties energoefektīvākos un rentablākos materiālus, veicot ēku pārbūvi. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā ēkas veido 40 % no ES kopējā energopatēriņa un tā kā Direktīvas 2002/91/EK pārskatīšanas mērķis ir sekmēt rentablākus ēku kopējās energoefektivitātes uzlabojumus, tad dažu ar enerģiju saistītus būvizstrādājumu iekļaušanai šīs direktīvas darbības jomā būtu jāpalīdz privātām mājsaimniecībām izvēlēties energoefektīvākos un rentablākos materiālus, veicot ēku pārbūvi.

| (8) | Lai nodrošinātu paredzamību ražotājiem un skaidrību galalietotājiem, Komisijai būtu jāizveido tādu ar energopatēriņu saistīto ražojumu, tostarp būvizstrādājumu, prioritāšu saraksts, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā un uz kuriem turpmāk attieksies dalībvalstu un Komisijas īstenošanas pasākumi. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu paredzamību ražotājiem un skaidrību galalietotājiem, Komisijai būtu jāizveido tādu ar energopatēriņu saistīto ražojumu, tostarp būvizstrādājumu, prioritāšu saraksts, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā un uz kuriem turpmāk attieksies dalībvalstu un Komisijas īstenošanas pasākumi.

| (9) | Informācijai ir būtiska nozīme tirgus mehānismu darbībā, un tādēļ nepieciešams ieviest vienotu marķējumu visiem viena veida ražojumiem, lai potenciālajiem pircējiem sniegtu standartizētu papildinformāciju par šo ražojumu izmaksām enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņa izteiksmē un lai nodrošinātu, ka potenciālie galalietotāji, kas neredz izstādītos ražojumus un tādējādi neredz arī marķējumu, saņemtu šo informāciju. Lai tas noritētu efektīvi un veiksmīgi, marķējumam vajadzētu būt viegli pamanāmam galalietotājiem, vienkāršam un precīzam. Šim nolūkam
  pašreizējais marķējuma izkārtojums būtu jāsaglabā kā pamats galapatērētāju informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Enerģijas
  patēriņš un cita informācija par katru ražojumu veidu mērāma atbilstoši saskaņotiem standartiem un metodēm. |
| --- | --- |

(9)

Informācijai ir būtiska nozīme tirgus mehānismu darbībā, un tādēļ nepieciešams ieviest vienotu marķējumu visiem viena veida ražojumiem, lai potenciālajiem pircējiem sniegtu standartizētu papildinformāciju par šo ražojumu izmaksām enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņa izteiksmē un lai nodrošinātu, ka potenciālie galalietotāji, kas neredz izstādītos ražojumus un tādējādi neredz arī marķējumu, saņemtu šo informāciju. Lai tas noritētu efektīvi un veiksmīgi, marķējumam vajadzētu būt viegli pamanāmam galalietotājiem, vienkāršam un precīzam. Šim nolūkam
  pašreizējais marķējuma izkārtojums būtu jāsaglabā kā pamats galapatērētāju informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Enerģijas
  patēriņš un cita informācija par katru ražojumu veidu mērāma atbilstoši saskaņotiem standartiem un metodēm.

| (10) | Kā norādīts Komisijas sagatavotajā ietekmes novērtējumā, kas pievienots šīs direktīvas priekšlikumam, sākotnējais veiksmīgais A–G marķējums ir izmantos kā modelis dažādās pasaules valstīs, piemēram, Argentīnā, Brazīlijā, Čīlē, Dienvidāfrikā, Irānā, Izraēlā un Ķīnā. |
| --- | --- |

(10)

Kā norādīts Komisijas sagatavotajā ietekmes novērtējumā, kas pievienots šīs direktīvas priekšlikumam, sākotnējais veiksmīgais A–G marķējums ir izmantos kā modelis dažādās pasaules valstīs, piemēram, Argentīnā, Brazīlijā, Čīlē, Dienvidāfrikā, Irānā, Izraēlā un Ķīnā.

| (11) | Dalībvalstīm būtu regulāri
  jāuzrauga atbilstība minētajai direktīvai
  , un attiecīgā informācija jāiekļauj ziņojumā, kas tām reizi divos gados ir jāiesniedz Komisijai saskaņā ar šo direktīvu
  , jo īpaši ņemot vērā piegādātāju un tirgotāju pienākumus. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu regulāri
  jāuzrauga atbilstība minētajai direktīvai
  , un attiecīgā informācija jāiekļauj ziņojumā, kas tām reizi divos gados ir jāiesniedz Komisijai saskaņā ar šo direktīvu
  , jo īpaši ņemot vērā piegādātāju un tirgotāju pienākumus.

| (12) | Ieviešot pilnīgi brīvprātīgu sistēmu, tikai atsevišķus ražojumus marķētu vai tiem pievienotu standarta informāciju par preci, kas varētu radīt neskaidrības dažiem galalietotājiem
  vai pat viņus maldināt
  . Tādējādi pašreizējai sistēmai jānodrošina enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņa norādīšana, izmantojot
  obligātas
  etiķetes un standarta speciālas zīmes uz visiem attiecīgajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(12)

Ieviešot pilnīgi brīvprātīgu sistēmu, tikai atsevišķus ražojumus marķētu vai tiem pievienotu standarta informāciju par preci, kas varētu radīt neskaidrības dažiem galalietotājiem
  vai pat viņus maldināt
  . Tādējādi pašreizējai sistēmai jānodrošina enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņa norādīšana, izmantojot
  obligātas
  etiķetes un standarta speciālas zīmes uz visiem attiecīgajiem ražojumiem.

| (13) | Ar energopatēriņu saistītie ražojumi to izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  ietekmē dažādu enerģijas veidu patēriņu, starp kuriem nozīmīgākie ir elektroenerģija un gāze. Tāpēc šai direktīvai būtu jāattiecas uz tiem ar energopatēriņu saistītiem ražojumiem, kas izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  ietekmē jebkāda veida enerģijas patēriņu
  , atbilstīgi ES energoefektivitātes uzlabošanas, atjaunojamo enerģijas avotu (AEA) veicināšanas un siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšanas mērķiem
  . |
| --- | --- |

(13)

Ar energopatēriņu saistītie ražojumi to izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  ietekmē dažādu enerģijas veidu patēriņu, starp kuriem nozīmīgākie ir elektroenerģija un gāze. Tāpēc šai direktīvai būtu jāattiecas uz tiem ar energopatēriņu saistītiem ražojumiem, kas izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  ietekmē jebkāda veida enerģijas patēriņu
  , atbilstīgi ES energoefektivitātes uzlabošanas, atjaunojamo enerģijas avotu (AEA) veicināšanas un siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšanas mērķiem
  .

| (14) | ▐ Uz tiem ar energopatēriņu saistītiem ražojumiem, kuri izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  nozīmīgi ietekmē enerģijas patēriņu vai attiecīgā gadījumā citus nozīmīgus resursus, būtu jāattiecina īstenošanas pasākums ▐ ja uz etiķetes norādītā informācija mudina galalietotājus iegādāties energoefektīvākus ražojumus. |
| --- | --- |

(14)

▐ Uz tiem ar energopatēriņu saistītiem ražojumiem, kuri izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  nozīmīgi ietekmē enerģijas patēriņu vai attiecīgā gadījumā citus nozīmīgus resursus, būtu jāattiecina īstenošanas pasākums ▐ ja uz etiķetes norādītā informācija mudina galalietotājus iegādāties energoefektīvākus ražojumus.

| (15) | Tā kā ēkas veido 40 % no ES kopējā energopatēriņa un tā kā ES saistībā ar Kioto protokolā pausto apņemšanos ir noteikusi mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt energopatēriņu, ir svarīgi noteikt prioritāti īstenošanas pasākumu izstrādei attiecībā uz būvizstrādājumiem, piemēram, logiem. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā ēkas veido 40 % no ES kopējā energopatēriņa un tā kā ES saistībā ar Kioto protokolā pausto apņemšanos ir noteikusi mērķi līdz 2020. gadam par 20 % samazināt energopatēriņu, ir svarīgi noteikt prioritāti īstenošanas pasākumu izstrādei attiecībā uz būvizstrādājumiem, piemēram, logiem.

| (16) | Pakāpeniski ir jāpalielina to dalībvalstu skaits, kurās
  ir spēkā publiskā iepirkuma noteikumi
  ar prasību
  līgumslēdzējām iestādēm iepirkt energoefektīvus ražojumus
  , līdz ir sasniegts mērķis aptvert visu Eiropas Savienības teritoriju
  .
  Tas pats jāattiecina uz vairākām dalībvalstīm, kuras
  ir ieviesušas stimulējošus pasākumus saistībā ar energoefektīviem ražojumiem.
  Lai novērstu traucējumus tirgū un, lai gan atkarībā
  no dalībvalsts kritēriji ražojumiem, kas atbilst publiskā iepirkuma noteikumiem vai stimulējošiem pasākumiem, var būtiski atšķirties
  , tiem būtu jāatbilst Eiropas Savienības stratēģiskajiem mērķiem attiecībā uz energoefektivitāti
  . Nosakot energoefektivitātes klasi kā rādītāju konkrētiem ražojumiem, kā izklāstīts šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, var samazināt publiskā iepirkuma un stimulējošo pasākumu fragmentāciju un palielināt energoefektīvu ražojumu popularitāti. |
| --- | --- |

(16)

Pakāpeniski ir jāpalielina to dalībvalstu skaits, kurās
  ir spēkā publiskā iepirkuma noteikumi
  ar prasību
  līgumslēdzējām iestādēm iepirkt energoefektīvus ražojumus
  , līdz ir sasniegts mērķis aptvert visu Eiropas Savienības teritoriju
  .
  Tas pats jāattiecina uz vairākām dalībvalstīm, kuras
  ir ieviesušas stimulējošus pasākumus saistībā ar energoefektīviem ražojumiem.
  Lai novērstu traucējumus tirgū un, lai gan atkarībā
  no dalībvalsts kritēriji ražojumiem, kas atbilst publiskā iepirkuma noteikumiem vai stimulējošiem pasākumiem, var būtiski atšķirties
  , tiem būtu jāatbilst Eiropas Savienības stratēģiskajiem mērķiem attiecībā uz energoefektivitāti
  . Nosakot energoefektivitātes klasi kā rādītāju konkrētiem ražojumiem, kā izklāstīts šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, var samazināt publiskā iepirkuma un stimulējošo pasākumu fragmentāciju un palielināt energoefektīvu ražojumu popularitāti.

| (17) | Nosakot publiskā iepirkuma noteikumus šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, attiecībā uz publiskā iepirkuma vērtību un apjomu jāparedz atbilstošas robežvērtības, ņemot vērā administratīvo slogu un iepirkuma noteikumu izpildāmību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(17)

Nosakot publiskā iepirkuma noteikumus šīs direktīvas īstenošanas pasākumos, attiecībā uz publiskā iepirkuma vērtību un apjomu jāparedz atbilstošas robežvērtības, ņemot vērā administratīvo slogu un iepirkuma noteikumu izpildāmību dalībvalstīs.

| (18) | Viens no stimulējošiem pasākumiem, ko dalībvalstis drīkst paredzēt energoefektīvu ražojumu popularizēšanai, varētu būt valsts atbalsts. Direktīva neskar jebkādu tādu turpmāku valsts atbalsta procedūru rezultātus, ko var veikt atbilstīgi Līguma 87. un 88. panta noteikumiem.
  Tomēr uz valsts atbalstu vides aizsardzības jomā, jo īpaši energotaupības jomā, kas kalpo Eiropas kopējām interesēm, attiecas atbrīvojumi saskaņā ar dažādiem Kopienas instrumentiem un tajos paredzētajiem nosacījumiem kā noteikts Kopienas vadlīnijās par valsts atbalstu vides aizsardzībai

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Viens no stimulējošiem pasākumiem, ko dalībvalstis drīkst paredzēt energoefektīvu ražojumu popularizēšanai, varētu būt valsts atbalsts. Direktīva neskar jebkādu tādu turpmāku valsts atbalsta procedūru rezultātus, ko var veikt atbilstīgi Līguma 87. un 88. panta noteikumiem.
  Tomēr uz valsts atbalstu vides aizsardzības jomā, jo īpaši energotaupības jomā, kas kalpo Eiropas kopējām interesēm, attiecas atbrīvojumi saskaņā ar dažādiem Kopienas instrumentiem un tajos paredzētajiem nosacījumiem kā noteikts Kopienas vadlīnijās par valsts atbalstu vides aizsardzībai

   (9)

  .

| (19) | Energoefektīvu ražojumu popularizēšana, izmantojot etiķetes, publiskā iepirkuma noteikumus un stimulējošos pasākumus, nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt šo ražojumu vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus. |
| --- | --- |

(19)

Energoefektīvu ražojumu popularizēšana, izmantojot etiķetes, publiskā iepirkuma noteikumus un stimulējošos pasākumus, nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt šo ražojumu vispārējos ekoloģiskos raksturlielumus.

| (20) | Šīs direktīvas noteikumi par reklāmas saturu būtu jāuzskata par ārkārtas pasākumu. Tādēļ šiem noteikumiem nekādā citā veidā nevajadzētu ierobežot reklāmu saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(20)

Šīs direktīvas noteikumi par reklāmas saturu būtu jāuzskata par ārkārtas pasākumu. Tādēļ šiem noteikumiem nekādā citā veidā nevajadzētu ierobežot reklāmu saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem.

| (21) | Pasākumi, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). |
| --- | --- |

(21)

Pasākumi, kas nepieciešami šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10).

| (22) | Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus, lai, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm, norādītu ar energopatēriņu saistītu ražojumu enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņu
  izmantošanas laikā
  .
  Lai izveidotu sistēmu, kas ir gan paredzama ražotājiem, gan saprotama paterētājiem, Komisijai būtu jāatbild par enerģijas marķējuma klasifikācijas(-u) derīguma termiņa noteikšanu un par atkārtotu un regulāru klasifikācijas efektivitātes indeksa robežvērtību aktualizēšanu.
  Pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.
  Komisijai reizi divos gados būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam ziņojums par ES kopumā un par katru dalībvalsti atsevišķi, tajā ietverot izsmeļošu informāciju par īstenošanas pasākumu pieņemšanu, kā arī standarta informāciju par ražojumiem. |
| --- | --- |

(22)

Komisija jo īpaši būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus, lai, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm, norādītu ar energopatēriņu saistītu ražojumu enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņu
  izmantošanas laikā
  .
  Lai izveidotu sistēmu, kas ir gan paredzama ražotājiem, gan saprotama paterētājiem, Komisijai būtu jāatbild par enerģijas marķējuma klasifikācijas(-u) derīguma termiņa noteikšanu un par atkārtotu un regulāru klasifikācijas efektivitātes indeksa robežvērtību aktualizēšanu.
  Pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.
  Komisijai reizi divos gados būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam ziņojums par ES kopumā un par katru dalībvalsti atsevišķi, tajā ietverot izsmeļošu informāciju par īstenošanas pasākumu pieņemšanu, kā arī standarta informāciju par ražojumiem.

| (23) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri būtiski mainīti salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus izriet no iepriekšējās direktīvas. |
| --- | --- |

(23)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri būtiski mainīti salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus izriet no iepriekšējās direktīvas.

| (24) | Dalībvalstīm, īstenojot šīs direktīvas atbilstošos noteikumus, jāizvairās no tādu pasākumu piemērošanas, ar kuriem tiek radītas nepamatotas birokrātiskas un apgrūtinošas saistības maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un iespēju robežās jāņem vērā īpašās MVU vajadzības, kā arī to ierobežotie finanšu un administratīvie resursi. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm, īstenojot šīs direktīvas atbilstošos noteikumus, jāizvairās no tādu pasākumu piemērošanas, ar kuriem tiek radītas nepamatotas birokrātiskas un apgrūtinošas saistības maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), un iespēju robežās jāņem vērā īpašās MVU vajadzības, kā arī to ierobežotie finanšu un administratīvie resursi.

| (25) | Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā norādītajiem termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai, |
| --- | --- |

(25)

Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā norādītajiem termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Darbības joma

1   Ar šo direktīvu izveido sistēmu valstu pasākumu saskaņošanai saistībā ar galalietotājiem paredzēto informāciju, konkrēti, izmantojot etiķetes un informāciju par precēm, par enerģijas un citu nozīmīgus resursu patēriņu
  to izmantošanas laikā
  un papildinformāciju attiecībā uz ražojumiem, kas saistīti ar energopatēriņu, tādējādi ļaujot galalietotājiem izvēlēties energoefektīvākus ražojumus.

2.   Šī direktīva attiecas uz ražojumiem
  , tostarp būvizstrādājumiem
  , kas saistīti ar energopatēriņu un kuri to izmantošanas laikā
  tieši vai netieši
  būtiski ietekmē enerģijas patēriņu un attiecīgā gadījumā citus nozīmīgus resursus.

3.   Šī direktīva neattiecas uz:

| a) | lietotiem ražojumiem; |
| --- | --- |

a)

lietotiem ražojumiem;

| b) | transportlīdzekļiem, kas paredzēti pasažieru vai kravu pārvadāšanai; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kas paredzēti pasažieru vai kravu pārvadāšanai;

| c) | normēšanas plāksni vai tās ekvivalentu, kas drošības nolūkā pievienots šiem ražojumiem. |
| --- | --- |

c)

normēšanas plāksni vai tās ekvivalentu, kas drošības nolūkā pievienots šiem ražojumiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| — | “ar energopatēriņu saistītais ražojums”(ražojums), ir jebkura prece, kas tās izmantošanas laikā ietekmē enerģijas patēriņu, ko laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā Kopienā, tostarp sastāvdaļas, kuras paredzēts iestrādāt ar energopatēriņu saistītajos ražojumos, uz kuriem attiecas šī direktīva, un kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas sastāvdaļas, kas paredzētas tiešajiem lietotājiem; to ietekmi uz vidi var izvērtēt atsevišķi; |
| --- | --- |

—

“ar energopatēriņu saistītais ražojums”(ražojums), ir jebkura prece, kas tās izmantošanas laikā ietekmē enerģijas patēriņu, ko laiž tirgū un/vai nodod ekspluatācijā Kopienā, tostarp sastāvdaļas, kuras paredzēts iestrādāt ar energopatēriņu saistītajos ražojumos, uz kuriem attiecas šī direktīva, un kuras laistas tirgū un/vai nodotas ekspluatācijā kā atsevišķas sastāvdaļas, kas paredzētas tiešajiem lietotājiem; to ietekmi uz vidi var izvērtēt atsevišķi;

| — | “būvizstrādājums” ir ar energopatēriņu saistīts ražojums, kuru izmanto ēku būvniecībā vai atjaunošanā; |
| --- | --- |

—

“būvizstrādājums” ir ar energopatēriņu saistīts ražojums, kuru izmanto ēku būvniecībā vai atjaunošanā;

| — | “speciālā zīme” ir standarta informācijas tabula par ražojumu; |
| --- | --- |

—

“speciālā zīme” ir standarta informācijas tabula par ražojumu;

| — | “citi nozīmīgi resursi” ir ūdens,
  izejmateriāli
  vai citas vielas, ko ražojums parasti patērē izmantošanas laikā; |
| --- | --- |

—

“citi nozīmīgi resursi” ir ūdens,
  izejmateriāli
  vai citas vielas, ko ražojums parasti patērē izmantošanas laikā;

| — | “papildinformācija” ir cita informācija par ražojuma darbību un īpašībām, kas ir saistīta ar tā enerģijas
  patēriņu laika vienībā
  vai citu nozīmīgu resursu
  patēriņu
  vai palīdz
  to novērtēt, pamatojoties uz izmērāmiem datiem, tostarp tiem, kas saistīti ar ražojuma izgatavošanu vai jebkuru citu nozīmīgu vides aspektu
  ; |
| --- | --- |

—

“papildinformācija” ir cita informācija par ražojuma darbību un īpašībām, kas ir saistīta ar tā enerģijas
  patēriņu laika vienībā
  vai citu nozīmīgu resursu
  patēriņu
  vai palīdz
  to novērtēt, pamatojoties uz izmērāmiem datiem, tostarp tiem, kas saistīti ar ražojuma izgatavošanu vai jebkuru citu nozīmīgu vides aspektu
  ;

| — | “būtiski vides aspekti” ir tie aspekti, kuri saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK īstenošanas pasākumu attiecībā uz ražojumiem, kas ir saistīti ar energopatēriņu, konkrētam ražojumam ir noteikti kā būtiski; |
| --- | --- |

—

“būtiski vides aspekti” ir tie aspekti, kuri saskaņā ar Direktīvas 2005/32/EK īstenošanas pasākumu attiecībā uz ražojumiem, kas ir saistīti ar energopatēriņu, konkrētam ražojumam ir noteikti kā būtiski;

| — | “tieša ietekme” ir to ražojumu ietekme, kuri faktiski patērē enerģiju; |
| --- | --- |

—

“tieša ietekme” ir to ražojumu ietekme, kuri faktiski patērē enerģiju;

| — | “netieša ietekme” ir to ražojumu ietekme, kuri nepatērē enerģiju, taču ietekmē energopatēriņu, turklāt šo ražojumu efektivitātes novērtējums balstās uz objektīviem un neatkarīgiem parametriem, kuros neņem vērā klimata svārstības; |
| --- | --- |

—

“netieša ietekme” ir to ražojumu ietekme, kuri nepatērē enerģiju, taču ietekmē energopatēriņu, turklāt šo ražojumu efektivitātes novērtējums balstās uz objektīviem un neatkarīgiem parametriem, kuros neņem vērā klimata svārstības;

| — | “tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai demonstrē ražojumus galapatērētājiem; |
| --- | --- |

—

“tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai demonstrē ražojumus galapatērētājiem;

| — | “piegādātājs” ir ražotājs, importētājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā vai persona, kas piedāvā ražojumu Kopienas tirgū; |
| --- | --- |

—

“piegādātājs” ir ražotājs, importētājs vai tā pilnvarots pārstāvis Kopienā vai persona, kas piedāvā ražojumu Kopienas tirgū;

| — | “galalietotājs” ir juridiska vai fiziska persona, kas izmanto ražojumu profesionāliem vai personīgiem mērķiem. Šī persona ir ražojuma tiešais lietotājs un jo īpaši persona, kurai ražojums ir izstrādāts, un tā var nebūt persona, kas iegādājas ražojumu. Šī definīcija attiecas uz individuāliem lietotājiem un lietotāju grupām. Ja valsts iestādes iegādājas ar energopatēriņu saistītus ražojumus, arī tās uzskata par galalietotājiem šīs direktīvas nolūkā. |
| --- | --- |

—

“galalietotājs” ir juridiska vai fiziska persona, kas izmanto ražojumu profesionāliem vai personīgiem mērķiem. Šī persona ir ražojuma tiešais lietotājs un jo īpaši persona, kurai ražojums ir izstrādāts, un tā var nebūt persona, kas iegādājas ražojumu. Šī definīcija attiecas uz individuāliem lietotājiem un lietotāju grupām. Ja valsts iestādes iegādājas ar energopatēriņu saistītus ražojumus, arī tās uzskata par galalietotājiem šīs direktīvas nolūkā.

3. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka:

| a) | visi to teritorijā esošie piegādātāji un tirgotāji pilda pienākumus, kas noteikti šīs direktīvas 5. un 6. pantā
  un 10. panta 3. un 4. punktā
  ; |
| --- | --- |

a)

visi to teritorijā esošie piegādātāji un tirgotāji pilda pienākumus, kas noteikti šīs direktīvas 5. un 6. pantā
  un 10. panta 3. un 4. punktā
  ;

| b) | ražojumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, citu etiķešu, zīmju, simbolu vai uzrakstu izvietošana, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām un citiem īstenošanas pasākumiem, ir aizliegta, ja šāda izvietošana var maldināt vai radīt neskaidrības galalietotājiem saistībā ar enerģijas vai attiecīgā gadījumā citu nozīmīgu resursu patēriņu
  to izmantošanas laikā
  ; |
| --- | --- |

b)

ražojumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, citu etiķešu, zīmju, simbolu vai uzrakstu izvietošana, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām un citiem īstenošanas pasākumiem, ir aizliegta, ja šāda izvietošana var maldināt vai radīt neskaidrības galalietotājiem saistībā ar enerģijas vai attiecīgā gadījumā citu nozīmīgu resursu patēriņu
  to izmantošanas laikā
  ;

| c) | etiķešu un speciālo zīmju sistēmas ieviešanu attiecībā uz enerģijas patēriņu vai taupīšanu papildina izglītojošas un reklāmas informācijas kampaņas, kuru mērķis ir veicināt
  energoefektivitāti un galalietotāju apdomīgāku enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

c)

etiķešu un speciālo zīmju sistēmas ieviešanu attiecībā uz enerģijas patēriņu vai taupīšanu papildina izglītojošas un reklāmas informācijas kampaņas, kuru mērķis ir veicināt
  energoefektivitāti un galalietotāju apdomīgāku enerģijas patēriņu;

| d) | tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu sadarbību starp
  Komisiju un valstu
  iestādēm, kas atbildīgas par šīs direktīvas īstenošanu, kā arī informācijas apmaiņu to starpā, lai palīdzētu šīs direktīvas piemērošanā.
  Administratīvajā sadarbībā un informācijas apmaiņā, cik iespējams, izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, un to var atbalstīt ar attiecīgām Kopienas programmām. Šāda sadarbība vajadzības gadījumā garantē procedūras gaitā sniegtās klasificētās informācijas aizsardzību un konfidencialitāti. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu sadarbību starp dalībvalstīm ║. |
| --- | --- |

d)

tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu sadarbību starp
  Komisiju un valstu
  iestādēm, kas atbildīgas par šīs direktīvas īstenošanu, kā arī informācijas apmaiņu to starpā, lai palīdzētu šīs direktīvas piemērošanā.

Administratīvajā sadarbībā un informācijas apmaiņā, cik iespējams, izmanto elektroniskos saziņas līdzekļus, un to var atbalstīt ar attiecīgām Kopienas programmām. Šāda sadarbība vajadzības gadījumā garantē procedūras gaitā sniegtās klasificētās informācijas aizsardzību un konfidencialitāti. Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu sadarbību starp dalībvalstīm ║.

2.   Ja dalībvalsts konstatē, ka ražojums neatbilst visām attiecīgajām prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā un tās īstenošanas pasākumos saistībā ar etiķetēm un speciālo zīmi, piegādātājs nodrošina, lai ražojums atbilstu minētajām prasībām un dalībvalsts noteiktiem
  efektīviem un samērīgiem
  nosacījumiem.
  Attiecībā uz ražojumiem, kas jau ir iegādāti, patērētājiem ir tiesības, kuras jau izklāstītas Kopienas un valstu tiesību aktos par patērētāju tiesību aizsardzību, tostarp tiesības uz atlīdzināšanu vai ražojuma apmaiņu.

Ja ir pietiekami pierādījumi par ražojuma iespējamo neatbilstību, attiecīgā dalībvalsts
  konkrētā laikposmā
  veic nepieciešamos preventīvos pasākumus
  , lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas prasībām, ņemot vērā zaudējumus, ko izraisa prasību neievērošana
  .

Ja neatbilstība
  turpinās
  , dalībvalsts pieņem lēmumu ierobežot vai aizliegt attiecīgā ražojuma laišanu tirgū un/vai nodošanu ekspluatācijā vai izņemt to no tirgus. Ja ražojumu laišana tirgū tiek
  ierobežota,
  aizliegta vai tie tiek izņemti no tirgus, par to nekavējoties informē Komisiju un citas dalībvalstis.

3.   Ik pēc diviem gadiem dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā sīki izklāsta izpildes pasākumus un atbilstības līmeni tās teritorijā.

Komisija drīkst sīkāk noteikt, kādam jābūt minēto ziņojumu kopējam saturam
  , šajā nolūkā nosakot obligātas prasības saskaņotam modelim
  . Šādus pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

4. pants

Prasības sniegt informāciju

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| 1) | galalietotāja uzmanība papildinformācijai un informācijai par elektroenerģijas, citu enerģijas formu un citu nozīmīgu resursu patēriņu
  to izmantošanas laikā
  saskaņā ar šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem tiek pievērsta ar speciālu zīmju un etiķešu palīdzību, kas attiecas uz ražojumiem, kas tiek pārdoti, iznomāti, piedāvāti pirkšanai uz nomaksu vai demonstrēti galapatērētājiem tieši vai netieši, izmantojot tālpārdošanas veidus, tostarp internetu; |
| --- | --- |

1)

galalietotāja uzmanība papildinformācijai un informācijai par elektroenerģijas, citu enerģijas formu un citu nozīmīgu resursu patēriņu
  to izmantošanas laikā
  saskaņā ar šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem tiek pievērsta ar speciālu zīmju un etiķešu palīdzību, kas attiecas uz ražojumiem, kas tiek pārdoti, iznomāti, piedāvāti pirkšanai uz nomaksu vai demonstrēti galapatērētājiem tieši vai netieši, izmantojot tālpārdošanas veidus, tostarp internetu;

| 2) | panta 1. punktā minēto informāciju sniedz par integrētiem vai ekspluatācijā nodotiem ražojumiem tad, ja šāda prasība ir noteikta ar piemērojamo īstenošanas pasākumu; |
| --- | --- |

2)

panta 1. punktā minēto informāciju sniedz par integrētiem vai ekspluatācijā nodotiem ražojumiem tad, ja šāda prasība ir noteikta ar piemērojamo īstenošanas pasākumu;

| 3) | jebkura ar energopatēriņu saistīta ražojuma specifiska modeļa reklāma, kas ir saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem īstenošanas pasākumiem un ja tiek atklātas tehniskās specifikācijas, sniedz galalietotājiem vajadzīgo informāciju par energopatēriņu vai energotaupību, vai iekļauj norādi uz ražojuma enerģijas klasi; |
| --- | --- |

3)

jebkura ar energopatēriņu saistīta ražojuma specifiska modeļa reklāma, kas ir saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem īstenošanas pasākumiem un ja tiek atklātas tehniskās specifikācijas, sniedz galalietotājiem vajadzīgo informāciju par energopatēriņu vai energotaupību, vai iekļauj norādi uz ražojuma enerģijas klasi;

| 4) | ar energopatēriņu saistīto ražojumu veicināšanas tehniskā literatūra, kurā aprakstīti ražojuma specifiski tehniskie parametri, piemēram, tehniskās rokasgrāmatas un ražotājiem domātie reklāmas prospekti, un kura pieejama drukātā vai internetā publicētā veidā, sniedz galalietotājiem nepieciešamo informācija par energopatēriņu vai arī tajā ir atsauce uz ražojuma energomarķējumu. |
| --- | --- |

4)

ar energopatēriņu saistīto ražojumu veicināšanas tehniskā literatūra, kurā aprakstīti ražojuma specifiski tehniskie parametri, piemēram, tehniskās rokasgrāmatas un ražotājiem domātie reklāmas prospekti, un kura pieejama drukātā vai internetā publicētā veidā, sniedz galalietotājiem nepieciešamo informācija par energopatēriņu vai arī tajā ir atsauce uz ražojuma energomarķējumu.

5. pants

Piegādātāju atbildība

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| 1) | piegādātāji, kas laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā ražojumus, uz kuriem attiecas īstenošanas pasākums, nodrošina etiķetes un speciālo zīmi saskaņā ar šo direktīvu un īstenošanas pasākumu; |
| --- | --- |

1)

piegādātāji, kas laiž tirgū vai nodod ekspluatācijā ražojumus, uz kuriem attiecas īstenošanas pasākums, nodrošina etiķetes un speciālo zīmi saskaņā ar šo direktīvu un īstenošanas pasākumu;

| 2) | piegādātāji sagatavo tehnisko dokumentāciju, kas ļautu novērtēt etiķetē un speciālajā zīmē ietvertās informācijas precizitāti. Šī tehniskā dokumentācija ietver:






  a) | vispārīgu preces aprakstu, |
| --- | --- | --- |

2)

piegādātāji sagatavo tehnisko dokumentāciju, kas ļautu novērtēt etiķetē un speciālajā zīmē ietvertās informācijas precizitāti. Šī tehniskā dokumentācija ietver:

a)

vispārīgu preces aprakstu,

| b) | attiecīgā gadījumā veikto konstrukcijas aprēķinu rezultātus, ║ |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā veikto konstrukcijas aprēķinu rezultātus, ║

| c) | pārbaudes ziņojumus, ja tādi pieejami, ieskaitot tos, ko veikušas attiecīgas nozīmētas organizācijas, kā noteikts citos Kopienas tiesību aktos, |
| --- | --- |

c)

pārbaudes ziņojumus, ja tādi pieejami, ieskaitot tos, ko veikušas attiecīgas nozīmētas organizācijas, kā noteikts citos Kopienas tiesību aktos,

| d) | ja vērtības izmanto līdzīgiem modeļiem, tad atsauces minēto modeļu identificēšanai ir pieļaujamas. |
| --- | --- |

d)

ja vērtības izmanto līdzīgiem modeļiem, tad atsauces minēto modeļu identificēšanai ir pieļaujamas.

Šim mērķim piegādātāji var izmantot dokumentāciju, kas jau sagatavota saskaņā ar prasībām, kuras noteiktas attiecīgajos Kopienas tiesību aktos;

| 3) | piegādātāji nodrošina tehniskās dokumentācijas pieejamību pārbaudes nolūkiem par laika periodu, kas beidzas piecus gadus pēc attiecīgā pēdējā produkta ražošanas brīža.
  Pēc dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu un Komisijas pieprasījuma piegādātāji tiem iesniedz tehnisko dokumentāciju elektroniskā formā; |
| --- | --- |

3)

piegādātāji nodrošina tehniskās dokumentācijas pieejamību pārbaudes nolūkiem par laika periodu, kas beidzas piecus gadus pēc attiecīgā pēdējā produkta ražošanas brīža.

Pēc dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu un Komisijas pieprasījuma piegādātāji tiem iesniedz tehnisko dokumentāciju elektroniskā formā;

| 4) | attiecībā uz etiķetēm un informāciju par produktu tirgotājiem piegādātājs nodrošina nepieciešamās etiķetes bez maksas. Neskarot piegādātāju izvēlēto etiķešu nodrošināšanas sistēmu, pēc tirgotāja pieprasījuma piegādātāji nekavējoties nosūta etiķetes; |
| --- | --- |

4)

attiecībā uz etiķetēm un informāciju par produktu tirgotājiem piegādātājs nodrošina nepieciešamās etiķetes bez maksas. Neskarot piegādātāju izvēlēto etiķešu nodrošināšanas sistēmu, pēc tirgotāja pieprasījuma piegādātāji nekavējoties nosūta etiķetes;

| 5) | papildus etiķetēm piegādātāji nodrošina speciālu produkta zīmi ▐; |
| --- | --- |

5)

papildus etiķetēm piegādātāji nodrošina speciālu produkta zīmi ▐;

| 6) | visās produktu brošūrās piegādātāji iekļauj speciālu produkta zīmi. Ja piegādātājs nepiegādā produktu brošūras, tad piegādātājs piegādā speciālās zīmes ar citu informatīvo dokumentāciju, ko piegādā kopā ar ražojumu; |
| --- | --- |

6)

visās produktu brošūrās piegādātāji iekļauj speciālu produkta zīmi. Ja piegādātājs nepiegādā produktu brošūras, tad piegādātājs piegādā speciālās zīmes ar citu informatīvo dokumentāciju, ko piegādā kopā ar ražojumu;

| 7) | piegādātāji ir atbildīgi par viņu piegādāto etiķešu un speciālo zīmju precizitāti; |
| --- | --- |

7)

piegādātāji ir atbildīgi par viņu piegādāto etiķešu un speciālo zīmju precizitāti;

| 8) | piegādātājs ir devis piekrišanu etiķetē un speciālajā zīmē ietvertās informācijas publicēšanai. |
| --- | --- |

8)

piegādātājs ir devis piekrišanu etiķetē un speciālajā zīmē ietvertās informācijas publicēšanai.

6. pants

Tirgotāju atbildība

Dalībvalstis nodrošina, ka:

| 1) | tirgotāji izvieto etiķetes pareizi
  , skaidri redzamā un salasāmā veidā
  un nodrošina, ka produktu brošūrā vai citos informatīvos dokumentos, kas ir kopā ar produktiem, kad tos tirgo galalietotājiem, ir speciālās zīmes; |
| --- | --- |

1)

tirgotāji izvieto etiķetes pareizi
  , skaidri redzamā un salasāmā veidā
  un nodrošina, ka produktu brošūrā vai citos informatīvos dokumentos, kas ir kopā ar produktiem, kad tos tirgo galalietotājiem, ir speciālās zīmes;

| 2) | attiecībā uz etiķetēm un informāciju par ražojumiem, ja īstenošanas pasākumā minētais ražojums tiek demonstrēts, tirgotāji
  vecās etiķetes derīguma termiņa beigās
  pievieno
  tās jaunāko versiju
  attiecīgā valodā un skaidri redzamā vietā, kas noteikta piemērojamajā īstenošanas pasākumā. |
| --- | --- |

2)

attiecībā uz etiķetēm un informāciju par ražojumiem, ja īstenošanas pasākumā minētais ražojums tiek demonstrēts, tirgotāji
  vecās etiķetes derīguma termiņa beigās
  pievieno
  tās jaunāko versiju
  attiecīgā valodā un skaidri redzamā vietā, kas noteikta piemērojamajā īstenošanas pasākumā.

7. pants

Tālpārdošana

Ja ražojumi tiek piedāvāti pārdošanai, iznomāšanai vai pirkšanai uz nomaksu pa pastu, pēc kataloga, internetā
  vai ar telemārketinga starpniecību
  , vai jebkādā citā veidā, kas nozīmē, ka potenciālais galalietotājs nevar redzēt izstādīto ražojumu, tad īstenošanas pasākumos paredzēts noteikums, ka informācija, kas norādīta
  šā ražojuma etiķetes jaunākajā versijā
  un speciālajā zīmē, potenciālajiem galalietotājiem jāsniedz pirms ražojuma pirkšanas.
  Tālpārdošanas gadījumos īstenošanas pasākumi precizē veidu, kādā izvietojama etiķete un speciālā zīme.

8. pants

Brīva aprite

1.   Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo un neaizkavē tādu ražojumu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā, uz kuriem attiecas
  šī direktīva un piemērojamie īstenošanas pasākumi un kuri pilnībā atbilst šai direktīvai un piemērojamiem īstenošanas pasākumiem.

2.   
  Ja dalībvalstis regulāri veic tirgus uzraudzību un ja
  tām nav pierādījumu par pretējo,
  tās
  uzskata, ka etiķetes un speciālās zīmes atbilst šīs direktīvas un īstenošanas pasākumu noteikumiem. Dalībvalstis pieprasa, lai piegādātāji sniedz pierādījumus 5. panta nozīmē par etiķetēs vai speciālajās zīmēs ietvertās informācijas precizitāti, ja ir pamats aizdomām par šādas informācijas neprecizitāti.

9. pants

Publiskā iepirkuma noteikumi un stimulējošie pasākumi

1.   Līgumslēdzējas iestādes, kas noslēdz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/18/EK (11) minētos piegādes ║ vai pakalpojumu valsts līgumus, kuri nav izslēgti no minētās direktīvas darbības jomas saskaņā ar tās 12. līdz 18. pantu, nedrīkst iepirkt ražojumus, kas neatbilst obligātajām energoefektivitātes prasībām, kuras noteiktas ar piemērojamo īstenošanas pasākumu, cenšoties nodrošināt atbilstību augstākajai energoefektivitātes klasei, kas neatbilst 2. punktā noteiktajiem kritērijiem
  .

2.   Kritēriji, lai īstenošanas pasākumā noteiktu minimālās prasības energoefektivitātes rādītājiem publiskā iepirkuma vajadzībām, ir šādi:

| a) | izmaksu lietderība saistībā ar valsts finansējumu, |
| --- | --- |

a)

izmaksu lietderība saistībā ar valsts finansējumu,

| b) | vajadzība pēc minētā ražojuma publiskā iepirkuma, |
| --- | --- |

b)

vajadzība pēc minētā ražojuma publiskā iepirkuma,

| c) | iespējas taupīt enerģiju, |
| --- | --- |

c)

iespējas taupīt enerģiju,

| d) | jauninājumu veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, |
| --- | --- |

d)

jauninājumu veicināšana saskaņā ar Lisabonas stratēģiju,

| e) | iespējamība stimulēt energoefektīvāku ražojumu tirgus veidošanos, |
| --- | --- |

e)

iespējamība stimulēt energoefektīvāku ražojumu tirgus veidošanos,

| f) | vajadzība nodrošināt pietiekamu konkurenci. |
| --- | --- |

f)

vajadzība nodrošināt pietiekamu konkurenci.

3.   Šā panta 1. punkts attiecas uz līgumiem, kuru vērtība, neskaitot pievienotās vērtības nodokli (PVN), ir vienāda ar vai lielāka par EUR 15 000. Īstenošanas pasākumos var noteikt robežvērtību, kas ir lielāka par EUR 15 000, neskaitot PVN, ņemot vērā parastas ieprikuma cenas un apjomus.

4.   Dalībvalstis nepiedāvā stimulējošus pasākumus tiem ražojumiem, kas neatbilst prasību minimumam par energoefektivitātes rādītājiem, kas noteikti piemērojamajā īstenošanas pasākumā.

5.   Veicot publisko iepirkumu vai stimuējošus pasākumus, dalībvalstis norāda energoefektivitātes rādītājus kā klases, kas definētas piemērojamajā īstenošanas pasākumā.

Stimulējošie pasākumi cita starpā var būt nodokļu atlaides gan galalietotājiem, kas lieto augstas energoefektivitātes ražojumus, gan ražotājiem, kuri izgatavo un popularizē šādus ražojumus, kā arī pievienotās vērtības nodokļa samazināšana materiāliem un konstrukciju elementiem, kas uzlabo ēku energoefektivitāti. Dalībvalstu ieviestiem stimulējošiem pasākumiem ir jābūt efektīviem un lietderīgiem.

10. pants

Enerģijas marķējuma klasifikācijas(-u) pārskatīšana

1.
     
  Komisija ir atbildīga par enerģijas marķējuma klasifikācijas(-u) regulāru atkārtotu pārskatīšanu saskaņā ar noteikto klasifikācijas(-u) derīguma termiņu, kā paredzēts īstenošanas pasākumu 12. pantā.

2.
     
  Komisija klasifikācijas efektivitātes indeksa robežvērtību pārskatīšanā pamatojas uz jaunākajiem pieejamajiem aprēķiniem, ņemot vērā ar attiecīgo ražojumu saistīto tehnoloģiju attīstības tempu, un pienācīgā laikā pirms pārskatīšanas veic atbilstīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām saskaņā ar 12. panta 3. punktu.

3.
     
  Piegādātājiem vismaz vecās etiķetes derīguma termiņa beigās ir pienākums izplatītājiem piegādāt tās jaunāko versiju.

4.
     
  Tirgotājiem ir pienākums tajā dienā, kad vecās etiķetes derīguma termiņš beidzas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, aizstāt veco etiķeti ar tādu energomarķējuma etiķeti, kurā atspoguļota ražojumam atbilstošā pārskatītā klasifikācija.

11. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

12. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Sīkāka informācija par etiķetēm un speciālo zīmi ir noteikta īstenošanas pasākumos. Tos īstenošanas pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru attiecībā uz katru ražojuma veidu atbilstīgi šim pantam.

Ja ražojums atbilst 2. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, uz to saskaņā ar 4. punktu attiecas īstenošanas pasākums.

Noteikumi īstenošanas pasākumos par informāciju uz etiķetes un speciālajā zīmē par enerģijas un citu nozīmīgu resursu patēriņu to izmantošanas laikā palīdzēs galalietotājiem iepērkoties pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus un tirgus uzraudzības iestādēm pārbaudīt to, vai produkti atbilst norādītajai informācijai.

Ja īstenošanas pasākumā ir minēti noteikumi gan attiecībā uz ražojuma energoefektivitāti, gan nozīmīgu resursu patēriņu, etiķetes dizainā un saturā ir uzsvērta ražojuma energoefektivitāte.

Pašreiz spēkā esošos īstenošanas pasākumus, kas pieņemti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, vēlākais ...

   (12)

  saskaņo ar šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz izkārtojumu, dizainu, klasi vai citām energomarķējuma īpašībām.

2.   Kritēriji, kas minēti 1. punktā, ir šādi:

| a) | saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem aprēķiniem un, ņemot vērā Kopienas tirgū laistos daudzumus, ražojumiem ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus nozīmīgus resursus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem aprēķiniem un, ņemot vērā Kopienas tirgū laistos daudzumus, ražojumiem ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus nozīmīgus resursus;

| b) | starp tirgū pieejamiem ražojumiem, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte, ir būtiskas atšķirības energoefektivitātes rādītājos; |
| --- | --- |

b)

starp tirgū pieejamiem ražojumiem, kam ir līdzvērtīga funkcionalitāte, ir būtiskas atšķirības energoefektivitātes rādītājos;

| c) | Komisija ņem vērā attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pašregulāciju, piemēram, brīvprātīgās vienošanās,
  ja ir
  paredzams,
  ka tie
  ļaus sasniegt politikas mērķus ātrāk vai lētāk nekā obligātās prasības. |
| --- | --- |

c)

Komisija ņem vērā attiecīgos Kopienas tiesību aktus un pašregulāciju, piemēram, brīvprātīgās vienošanās,
  ja ir
  paredzams,
  ka tie
  ļaus sasniegt politikas mērķus ātrāk vai lētāk nekā obligātās prasības.

3.   Sagatavojot īstenošanas pasākuma projektu, Komisija:

| a) | ņem vērā tos vides parametrus, kas izklāstīti Direktīvas 2005/32/EK I pielikuma 1. daļā, kas uzskatāmi par nozīmīgiem attiecīgajā īstenošanas pasākumā, kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK, un as izmantošanas laikā ir nozīmīgi galalietotājiem; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā tos vides parametrus, kas izklāstīti Direktīvas 2005/32/EK I pielikuma 1. daļā, kas uzskatāmi par nozīmīgiem attiecīgajā īstenošanas pasākumā, kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2005/32/EK, un as izmantošanas laikā ir nozīmīgi galalietotājiem;

| b) | novērtē pasākuma ietekmi uz vidi, galalietotājiem un ražotājiem, ieskaitot MVU, saistībā ar konkurētspēju, tostarp tirgos ārpus Kopienas, inovāciju, piekļuvi tirgum, izmaksām un ieguvumiem; |
| --- | --- |

b)

novērtē pasākuma ietekmi uz vidi, galalietotājiem un ražotājiem, ieskaitot MVU, saistībā ar konkurētspēju, tostarp tirgos ārpus Kopienas, inovāciju, piekļuvi tirgum, izmaksām un ieguvumiem;

| c) | veic atbilstīgas apspriedes ar ieinteresētajām personām
  , tostarp ražotājiem un to piegādātājiem
  ; |
| --- | --- |

c)

veic atbilstīgas apspriedes ar ieinteresētajām personām
  , tostarp ražotājiem un to piegādātājiem
  ;

| d) | nosaka īstenošanas termiņu, jebkuru posmos dalītu pasākumu vai pārejas pasākumu vai periodus, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz MVU vai uz īpašām ražojumu grupām, ko galvenokārt ražo MVU. |
| --- | --- |

d)

nosaka īstenošanas termiņu, jebkuru posmos dalītu pasākumu vai pārejas pasākumu vai periodus, jo īpaši ņemot vērā iespējamo ietekmi uz MVU vai uz īpašām ražojumu grupām, ko galvenokārt ražo MVU.

4.   Īstenošanas pasākumi nosaka jo īpaši:

| a) | ietveramo ražojumu veidu precīzu definīciju; |
| --- | --- |

a)

ietveramo ražojumu veidu precīzu definīciju;

| b) | mērīšanas standartus un metodes, kas izmantojami 1. panta 1. punktā minētās informācijas iegūšanai; |
| --- | --- |

b)

mērīšanas standartus un metodes, kas izmantojami 1. panta 1. punktā minētās informācijas iegūšanai;

| c) | šīs direktīvas 2 5. pantā prasītās tehniskās dokumentācijas precizējumus; |
| --- | --- |

c)

šīs direktīvas 2 5. pantā prasītās tehniskās dokumentācijas precizējumus;

| d) | 4. pantā minētās etiķetes dizainu un saturu, kam iespēju robežās ir vienotas dizaina pazīmes visās ražojumu grupās
  un kas visos gadījumos ir skaidri redzams un salasāms, kā arī vienlaikus tajā tiek saglabāti pašreizējā marķējuma (ierobežotas skalas A līdz G kategorijas
  )
  pamatelementi, kas ir vienkārši un labi atpazīstami
  .
  Marķējumā norāda arī tā derīguma termiņu; |
| --- | --- |

d)

4. pantā minētās etiķetes dizainu un saturu, kam iespēju robežās ir vienotas dizaina pazīmes visās ražojumu grupās
  un kas visos gadījumos ir skaidri redzams un salasāms, kā arī vienlaikus tajā tiek saglabāti pašreizējā marķējuma (ierobežotas skalas A līdz G kategorijas
  )
  pamatelementi, kas ir vienkārši un labi atpazīstami
  .
  Marķējumā norāda arī tā derīguma termiņu;

| e) | vietu, kur etiķeti piestiprina ražojumam, un informāciju un veidu, kā jāizvieto etiķete un/vai jāsniedz informācija 7. pantā minēto pārdošanas piedāvājumu gadījumā; Where appropriate, the implementing measures may provide for the label to be attached to the product or printed on the packaging, or for the details of the labelling requirements for printing in catalogues, for distance selling and internet sales; |
| --- | --- |

e)

vietu, kur etiķeti piestiprina ražojumam, un informāciju un veidu, kā jāizvieto etiķete un/vai jāsniedz informācija 7. pantā minēto pārdošanas piedāvājumu gadījumā; Where appropriate, the implementing measures may provide for the label to be attached to the product or printed on the packaging, or for the details of the labelling requirements for printing in catalogues, for distance selling and internet sales;

| f) | speciālās zīmes saturu un, ja nepieciešams, formātu, un citas detaļas vai. 4. un 5. pantā noteikto papildinformāciju. Etiķetes informācija jāietver arī speciālajā zīmē; |
| --- | --- |

f)

speciālās zīmes saturu un, ja nepieciešams, formātu, un citas detaļas vai. 4. un 5. pantā noteikto papildinformāciju. Etiķetes informācija jāietver arī speciālajā zīmē;

| g) | attiecīgiem ražojumiem minimālo darbības līmeni un vajadzības gadījumā robežvērtību, kas ir lielāka par EUR 15 000, neskaitot PVN, 9. panta 1. un 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

g)

attiecīgiem ražojumiem minimālo darbības līmeni un vajadzības gadījumā robežvērtību, kas ir lielāka par EUR 15 000, neskaitot PVN, 9. panta 1. un 3. punkta nozīmē;

| h) | attiecīgiem ražojumiem minimālo energoefektivitātes līmeni 9. panta 4. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

h)

attiecīgiem ražojumiem minimālo energoefektivitātes līmeni 9. panta 4. punkta nozīmē;

| i) | etiķetes īpašo saturu reklāmas vajadzībām, tostarp vajadzības gadījumā konkrētā ražojuma enerģijas klasi un citus atbilstošus darbības rādītājus, kas ir salasāmi un skaidri redzami; |
| --- | --- |

i)

etiķetes īpašo saturu reklāmas vajadzībām, tostarp vajadzības gadījumā konkrētā ražojuma enerģijas klasi un citus atbilstošus darbības rādītājus, kas ir salasāmi un skaidri redzami;

| j) | noteikto
  etiķetes klasifikācijas(-u) derīguma termiņu
  , kas ir vismaz trīs gadi un kas nepārsniedz piecu gadu periodu, ņemot vērā attiecīgā ražojuma inovācijas tempu un šo klasifikāciju nākamās pārskatīšanas datumu, pamatojoties uz noteikto etiķetes derīguma termiņu; |
| --- | --- |

j)

noteikto
  etiķetes klasifikācijas(-u) derīguma termiņu
  , kas ir vismaz trīs gadi un kas nepārsniedz piecu gadu periodu, ņemot vērā attiecīgā ražojuma inovācijas tempu un šo klasifikāciju nākamās pārskatīšanas datumu, pamatojoties uz noteikto etiķetes derīguma termiņu;

| k) | precizitātes līmeni deklarācijās par etiķetēm un speciālām zīmēm; |
| --- | --- |

k)

precizitātes līmeni deklarācijās par etiķetēm un speciālām zīmēm;

| l) | īstenošanas pasākuma novērtēšanas un iespējamās pārskatīšanas datumu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības tempu. |
| --- | --- |

l)

īstenošanas pasākuma novērtēšanas un iespējamās pārskatīšanas datumu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstības tempu.

13. pants

Īstenošanas prioritāšu saraksts

Ne vēlāk kā ...

   (13)

  Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm to prioritāro ražojumu, tostarp būvizstrādājumu, sarakstu, kuri tiek piedāvāti marķēšanai, pamatojoties uz šo ražojumu ievērojamo energotaupības potenciālu.

14. pants

Darbības jomas paplašināšanas iespējamība

Komisija ne vēlāk kā 2010. gadā veic priekšizpēti, lai konstatētu, vai, pieņemot īstenošanas pasākumus, marķējumā ir jāiekļauj arī informācija galalietotājiem par ražojuma ietekmi uz nozīmīgu energopatēriņu un citiem svarīgiem resursiem visā ražojuma dzīves ciklā.

15. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz sankcijas, kas piemērojamas, ja tiek pārkāpti valsts noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu un tās īstenošanas pasākumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo sankciju izpildi. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.
  Dalībvalstis arī veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu tiesisku aizsardzību pret marķējuma neatļautu lietošanu.
  Dalībvalstis ne vēlāk kā 16. panta 1. punktā noteiktajā datumā paziņo Komisijai par minētajiem valsts noteikumiem un nekavējoties paziņo tai par visiem turpmākajiem to grozījumiem.

16. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz ... (14). Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no [...].

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tās iekļauj arī norādi, ka atsauces uz direktīvu, ko atceļ ar šo direktīvu, spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējama minētā norāde.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

17. pants

Atcelšana

Padomes Direktīvu 92/75/EEK, kurā izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (15) un kas norādīta I pielikuma A daļā, atceļ no ... (16), neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā norādītās direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Direktīvas ... (17) pantus piemēro no ... (18).

19. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

║...,

Eiropas Parlamenta vārdā—

priekšsēdētājs

║

Padomes vārdā—

priekšsēdētājs

║

---

(1)  2009. gada 24. marta Atzinums.

1

2009. gada 24. marta Atzinums.

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija Nostāja.

(4)  OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.

4

(5)  Skatīt I pielikuma A daļu.

5

(6)  OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp.

6

(7)  

  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

7

OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

(8)  

  OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

8

OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.

(9)  

  OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

9

OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  
  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

11

OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

(12)  
  Seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

12

Seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(13)  
  Seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

13

Seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(14)  12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

14

12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(15)  OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.

15

(16)  Viena diena pēc dienas, kas noteikta šīs direktīvas 16. panta 1. punktā.

16

Viena

(17)  Tie panti, kurus uzskata par negrozītierm ║ pārstrādātās versijas galīgajā variantā.

17

kurus uzskata par negrozītierm

(18)  Viena diena pēc dienas, kas noteikta šīs direktīvas 16. panta 1. punktā.

18

Viena

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaI PIELIKUMS

A   daļa

Atceltā direktīva un tās secīgais grozījums

(minēts 17. pantā)

| Padomes Direktīva 92/75/EEK
  (OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.) | |
| --- | --- |
| Regula (EK) Nr. 1882/2003
  (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | Tikai III pielikuma 32. punkts |

Padomes Direktīva 92/75/EEK

(OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp.)

Regula (EK) Nr. 1882/2003

(OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)

Tikai III pielikuma 32. punkts

B   daļa

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēts 17. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 92/75/EEK | 1994. gada 1. janvāris |
| ║ | |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

92/75/EEK

1994. gada 1. janvāris

║

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS ATBULA

| Direktīva 92/75/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts, ievadteksts, pirmais teikums | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 1. punkts, ievadteksts, otrais teikums | 1. panta 2. punkts |
| 1. panta 1. punkta pirmais līdz septītais ievilkums | — |
| 1. panta 2. punkts | — |
| — | 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 1. panta 3. punkts | 1. panta 3. punkta c) apakšpunkts |
| — | 2. panta pirmais un trešais ievilkums |
| 1. panta 4. punkta pirmais un otrais ievilkums | 2. panta sestais un desmitais ievilkums |
| — | 2. panta pirmais ievilkums |
| 1. panta 4. punkta trešais ievilkums | — |
| 1. panta 4. punkta ceturtais ievilkums | 2. panta ceturtais ievilkums |
| 1. panta 4. punkta piektais ievilkums | 2. panta piektais ievilkums |
| 1. panta 5. punkts | — |
| 2. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkts | — |
| 2. panta 3. punkts | 5. panta 2. punkts |
| 2. panta 4. punkts | 5. panta 2. un 3. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 5. panta 5. un 6. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 5. panta 7. punkts |
| 3. panta 4. punkts | 5. panta 8. punkts |
| 4. panta a) punkts | 5. panta 4. punkts un 6. panta 2. punkts |
| 4. panta b) punkts | — |
| 5. pants | 7. pants |
| 6. pants | — |
| 7. panta a) punkts | 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 7. panta b) punkts | 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 7. panta c) punkts | 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 8. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts |
| 8. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 9. panta a) punkts | — |
| 9. panta b) punkts | — |
| 10. panta 1. punkts | 11. panta 1. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 11. panta 2. punkts |
| 10. panta 3. punkts | — |
| 11. pants | — |
| 12. panta a) punkts | 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts |
| 12. panta b) punkts | 12. panta 4. punkta b) apakšpunkts |
| 12. panta c) punkts | 12. panta 4. punkta c) apakšpunkts |
| 12. panta d) punkts | 12. panta 4. punkta d) apakšpunkts |
| 12. panta e) punkts | 12. panta 4. punkta e) apakšpunkts |
| 12. panta f) punkts | 12. panta 4. punkta f) apakšpunkts |
| 12. panta g) punkts | — |
| 13. pants | 17. pants |
| 14. pants | 16. pants |
| 15. pants | 19. pants |
| — | 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| — | 3. panta 2. punkts |
| — | 3. panta 3. punkts |
| — | 4. panta 2. punkts |
| — | 6. panta 1. punkts |
| — | 9. pants |
| — | 12. panta 1. līdz 3. punkts |
| — | 12. panta 4. punkta g) līdz l) apakšpunkts |
| — | 15. pants |
| — | 18. pants |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Direktīva 92/75/EEK

Šī direktīva

1. panta 1. punkts, ievadteksts, pirmais teikums

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts, ievadteksts, otrais teikums

1. panta 2. punkts

1. panta 1. punkta pirmais līdz septītais ievilkums

—

1. panta 2. punkts

—

—

1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts

1. panta 3. punkts

1. panta 3. punkta c) apakšpunkts

—

2. panta pirmais un trešais ievilkums

1. panta 4. punkta pirmais un otrais ievilkums

2. panta sestais un desmitais ievilkums

—

2. panta pirmais ievilkums

1. panta 4. punkta trešais ievilkums

—

1. panta 4. punkta ceturtais ievilkums

2. panta ceturtais ievilkums

1. panta 4. punkta piektais ievilkums

2. panta piektais ievilkums

1. panta 5. punkts

—

2. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

—

2. panta 3. punkts

5. panta 2. punkts

2. panta 4. punkts

5. panta 2. un 3. punkts

3. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

5. panta 5. un 6. punkts

3. panta 3. punkts

5. panta 7. punkts

3. panta 4. punkts

5. panta 8. punkts

4. panta a) punkts

5. panta 4. punkts un 6. panta 2. punkts

4. panta b) punkts

—

5. pants

7. pants

6. pants

—

7. panta a) punkts

3. panta 1. punkta a) apakšpunkts

7. panta b) punkts

3. panta 1. punkta b) apakšpunkts

7. panta c) punkts

3. panta 1. punkta c) apakšpunkts

8. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

8. panta 2. punkts

8. panta 2. punkts

9. panta a) punkts

—

9. panta b) punkts

—

10. panta 1. punkts

11. panta 1. punkts

10. panta 2. punkts

11. panta 2. punkts

10. panta 3. punkts

—

11. pants

—

12. panta a) punkts

12. panta 4. punkta a) apakšpunkts

12. panta b) punkts

12. panta 4. punkta b) apakšpunkts

12. panta c) punkts

12. panta 4. punkta c) apakšpunkts

12. panta d) punkts

12. panta 4. punkta d) apakšpunkts

12. panta e) punkts

12. panta 4. punkta e) apakšpunkts

12. panta f) punkts

12. panta 4. punkta f) apakšpunkts

12. panta g) punkts

—

13. pants

17. pants

14. pants

16. pants

15. pants

19. pants

—

3. panta 1. punkta d) apakšpunkts

—

3. panta 2. punkts

—

3. panta 3. punkts

—

4. panta 2. punkts

—

6. panta 1. punkts

—

9. pants

—

12. panta 1. līdz 3. punkts

—

12. panta 4. punkta g) līdz l) apakšpunkts

—

15. pants

—

18. pants

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/244

---

Otrdiena, 2009. gada 5. maijaEiropas Parlamenta 2010. finanšu gada tāme

P6_TA(2009)0346

Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2),

ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par 2010. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm — I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa (3),

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2010. finanšu gada tāmes provizorisko projektu,

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavojis 2009. gada 21. aprīlī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 6. punktu un 73. panta 1. punktu,

ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 73. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 73. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0275/2009),

| A. | tā kā pagājušajā gadā tika uzsākta izmēģinājuma kārtība, kas paredz ciešāku sadarbību starp Prezidiju un Budžeta komiteju un savlaicīgu savstarpējo sadarbību visos jautājumos, kuri būtiski ietekmē budžetu, un to ir nolemts turpināt 2010. gada budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pagājušajā gadā tika uzsākta izmēģinājuma kārtība, kas paredz ciešāku sadarbību starp Prezidiju un Budžeta komiteju un savlaicīgu savstarpējo sadarbību visos jautājumos, kuri būtiski ietekmē budžetu, un to ir nolemts turpināt 2010. gada budžeta procedūrā;

| B. | tā kā Parlamenta pilnvaras attiecībā uz tāmes un galīgā budžeta pieņemšanu tiks pilnībā saglabātas saskaņā ar Līguma noteikumiem un Reglamentu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta pilnvaras attiecībā uz tāmes un galīgā budžeta pieņemšanu tiks pilnībā saglabātas saskaņā ar Līguma noteikumiem un Reglamentu;

| C. | tā kā 2009. gada 25. martā un 2009. gada 16. aprīlī notika divas Prezidija un Budžeta komitejas delegāciju iepriekšējas saskaņošanas sanāksmes, kurās abas delegācijas apsprieda vairākus būtiskus jautājumus, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2009. gada 25. martā un 2009. gada 16. aprīlī notika divas Prezidija un Budžeta komitejas delegāciju iepriekšējas saskaņošanas sanāksmes, kurās abas delegācijas apsprieda vairākus būtiskus jautājumus,

| 1. | atgādina, ka 2010. gada budžeta vispārējā ievirze un uzdevumi, kas ar tā palīdzību būtu jārisina, tika izklāstīti iepriekš minētajā 2009. gada 10. marta rezolūcijā par budžeta procedūras pamatnostādnēm; īpaši uzsver, ka deputātu optimāla un vienlīdzīga piekļuve valodu nodrošinājumam un ar Parlamenta pastiprināto likumdošanas darbu saistītie pasākumi būs 2010. gada budžeta pamatelementi; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka 2010. gada budžeta vispārējā ievirze un uzdevumi, kas ar tā palīdzību būtu jārisina, tika izklāstīti iepriekš minētajā 2009. gada 10. marta rezolūcijā par budžeta procedūras pamatnostādnēm; īpaši uzsver, ka deputātu optimāla un vienlīdzīga piekļuve valodu nodrošinājumam un ar Parlamenta pastiprināto likumdošanas darbu saistītie pasākumi būs 2010. gada budžeta pamatelementi;

Vispārējs pamats

| 2. | norāda, ka Prezidija ierosinātais 2010. gada budžeta kopējais apjoms nepārsniegs tradicionālos un brīvprātīgi pieņemtos 20 % no daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas; norāda, ka ierosinātais palielinājums 3,98 % un līdz ar to kopējais budžeta apjoms, proti, 19,67 % no šīs izdevumu kategorijas apropriācijām, nedaudz pārsniegs 2009. gada budžeta apjomu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Prezidija ierosinātais 2010. gada budžeta kopējais apjoms nepārsniegs tradicionālos un brīvprātīgi pieņemtos 20 % no daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijas; norāda, ka ierosinātais palielinājums 3,98 % un līdz ar to kopējais budžeta apjoms, proti, 19,67 % no šīs izdevumu kategorijas apropriācijām, nedaudz pārsniegs 2009. gada budžeta apjomu;

| 3. | šajā posmā nolemj, ka budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 590 012 726, kas nozīmē palielinājumu 3,92 % apmērā, lai jaunajam Parlamenta sastāvam rudenī nodrošinātu lielāku rīcības brīvību un izmantotu visas iespējas ietaupīt; rezervi neparedzētiem izdevumiem nolemj saglabāt 2009. gada apmērā (EUR 10 miljoni); |
| --- | --- |

3.

šajā posmā nolemj, ka budžeta kopējais apjoms ir EUR 1 590 012 726, kas nozīmē palielinājumu 3,92 % apmērā, lai jaunajam Parlamenta sastāvam rudenī nodrošinātu lielāku rīcības brīvību un izmantotu visas iespējas ietaupīt; rezervi neparedzētiem izdevumiem nolemj saglabāt 2009. gada apmērā (EUR 10 miljoni);

| 4. | uzskata — tā kā vairums izdevumu posteņu un svarīgākie iestādes iekšienē uzsāktie projekti attiecas uz vairākiem gadiem, jāapsver iespējas uzlabot budžeta vidēja termiņa plānošanu, kā arī tai jābūt pārredzamākai; uzskata — ir ļoti svarīgi, lai pavasarī tāmes stadijā tiktu iesniegts pilnīgs budžeta priekšlikums vai vismaz tā lielākā daļa, un uzskata, ka t. s. grozījumu vēstules rudenī jāizmanto tikai patiesi neparedzētu notikumu un/vai tehnisku korekciju gadījumā; |
| --- | --- |

4.

uzskata — tā kā vairums izdevumu posteņu un svarīgākie iestādes iekšienē uzsāktie projekti attiecas uz vairākiem gadiem, jāapsver iespējas uzlabot budžeta vidēja termiņa plānošanu, kā arī tai jābūt pārredzamākai; uzskata — ir ļoti svarīgi, lai pavasarī tāmes stadijā tiktu iesniegts pilnīgs budžeta priekšlikums vai vismaz tā lielākā daļa, un uzskata, ka t. s. grozījumu vēstules rudenī jāizmanto tikai patiesi neparedzētu notikumu un/vai tehnisku korekciju gadījumā;

| 5. | uzsver, ka savlaicīga Prezidija un Budžeta komitejas sadarbība, kopīgi precizējot plānoto lēmumu ietekmi uz budžetu, jāuzskata par pamatelementu visu svarīgāko jautājumu apspriešanā, vienlaikus saglabājot katras iestādes prerogatīvas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka savlaicīga Prezidija un Budžeta komitejas sadarbība, kopīgi precizējot plānoto lēmumu ietekmi uz budžetu, jāuzskata par pamatelementu visu svarīgāko jautājumu apspriešanā, vienlaikus saglabājot katras iestādes prerogatīvas;

| 6. | atzinīgi vērtē izmēģinājuma projekta par ciešāku sadarbību starp Prezidiju un Budžeta komiteju pagarināšanu uz vēl vienu gadu un atgādina uzticēšanās un pārredzamības principu nozīmi; aicina nepieļaut, ka šāda sadarbība kļūst par formalitāti, nevis reālu dialogu, un līdz ar to nozīmīgi lēmumi tiek pieņemti pāragri; noteikti aicina turpmāk saglabāt un uzlabot savstarpējas sadarbības garu, vienlaikus ņemot vērā katras iestādes prerogatīvas; atgādina, ka savlaicīga apspriešanās par jautājumiem, kuriem ir nozīmīgas finansiālās sekas, ir viens no šī izmēģinājuma projekta svarīgākajiem aspektiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē izmēģinājuma projekta par ciešāku sadarbību starp Prezidiju un Budžeta komiteju pagarināšanu uz vēl vienu gadu un atgādina uzticēšanās un pārredzamības principu nozīmi; aicina nepieļaut, ka šāda sadarbība kļūst par formalitāti, nevis reālu dialogu, un līdz ar to nozīmīgi lēmumi tiek pieņemti pāragri; noteikti aicina turpmāk saglabāt un uzlabot savstarpējas sadarbības garu, vienlaikus ņemot vērā katras iestādes prerogatīvas; atgādina, ka savlaicīga apspriešanās par jautājumiem, kuriem ir nozīmīgas finansiālās sekas, ir viens no šī izmēģinājuma projekta svarīgākajiem aspektiem;

| 7. | uzskata, ka svarīgākajiem jautājumiem nepieciešamo līdzekļu apjoms, tostarp attiecība starp iekšējiem un ārējiem resursiem, kuri vajadzīgi lielākajiem pakalpojumiem un projektiem, ir ļoti nozīmīgs elements, kas rūpīgi jāapsver no budžeta viedokļa; mudina izpilddienestus paturēt to prātā un attiecīgi rīkoties, lai panāktu rentablus risinājumus, kas novērstu darba dublēšanos un pamatotos uz attiecīgās politikas aspektu iepriekšēju analīzi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka svarīgākajiem jautājumiem nepieciešamo līdzekļu apjoms, tostarp attiecība starp iekšējiem un ārējiem resursiem, kuri vajadzīgi lielākajiem pakalpojumiem un projektiem, ir ļoti nozīmīgs elements, kas rūpīgi jāapsver no budžeta viedokļa; mudina izpilddienestus paturēt to prātā un attiecīgi rīkoties, lai panāktu rentablus risinājumus, kas novērstu darba dublēšanos un pamatotos uz attiecīgās politikas aspektu iepriekšēju analīzi;

Īpaši jautājumi

Amata vietas un reorganizācija

| 8. | pieņem zināšanai, ņemot vērā ievērojamos palielinājumus, kas jau piešķirti 2009. gadā, Prezidija iesniegtos priekšlikumus dienestu reorganizācijai un izmaiņām amatu sarakstā; uzsver vēlmi apsvērt ar to saistītos budžeta līdzekļus, kad būs pieejama visu pieprasījumu kopaina, tostarp grupu pieprasījumi, un uzsver, ka tad būs gatavs rūpīgi izskatīt visu priekšlikumu kopumu, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot Parlamenta pastiprināto likumdošanas lomu; tādēļ nolemj šajā posmā neapstiprināt 30 jaunu amata vietu izveidi; norāda, ka pārcelšanas līmenis saistībā ar ierosinātajām amata vietām ir ļoti zems, un mudina veikt turpmākus pasākumus, lai šo jautājumu risinātu; |
| --- | --- |

8.

pieņem zināšanai, ņemot vērā ievērojamos palielinājumus, kas jau piešķirti 2009. gadā, Prezidija iesniegtos priekšlikumus dienestu reorganizācijai un izmaiņām amatu sarakstā; uzsver vēlmi apsvērt ar to saistītos budžeta līdzekļus, kad būs pieejama visu pieprasījumu kopaina, tostarp grupu pieprasījumi, un uzsver, ka tad būs gatavs rūpīgi izskatīt visu priekšlikumu kopumu, ņemot vērā nepieciešamību uzlabot Parlamenta pastiprināto likumdošanas lomu; tādēļ nolemj šajā posmā neapstiprināt 30 jaunu amata vietu izveidi; norāda, ka pārcelšanas līmenis saistībā ar ierosinātajām amata vietām ir ļoti zems, un mudina veikt turpmākus pasākumus, lai šo jautājumu risinātu;

| 9. | šajā kontekstā pieņem zināšanai, ka Prezidijs 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē vienprātīgi apstiprināja Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāta (DG INLO) reorganizācijas plānu attiecībā uz Parlamenta ēku uzturēšanu un pārvaldību, kā arī specializēta centrālā dienesta izveidi, lai uzlabotu budžeta kontroles un publiskā iepirkuma procedūru kvalitāti; uzsver, ka galīgie lēmumi par atbilstošajiem līdzekļu apjomiem gan DG INLO, gan citiem dienestiem tiek pieņemti budžeta pirmajā lasījumā rudenī, ievērojot parastās procedūras; uzsver, ka izvēle — budžeta ziņā — ir saistīta ar to, cik lielā mērā Parlamentam nekustamā īpašuma speciālisti būtu jānodarbina iekšēji, lai nodrošinātu, ka uzturēšanas uzdevumi, kas uzticēti ārējo pakalpojumu sniedzējiem, tiks pareizi definēti un to izpilde tiks pienācīgi kontrolēta; tādēļ norāda, ka vienīgajā ziņojumā, kas sagatavots ārēji un tiek citēts, izskatīti galvenokārt ēku drošības jautājumi, tomēr analizējot arī uzturēšanas un pārvaldības jautājumus, kā arī uzlabojumu iespējas šajās jomās; |
| --- | --- |

9.

šajā kontekstā pieņem zināšanai, ka Prezidijs 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē vienprātīgi apstiprināja Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāta (DG INLO) reorganizācijas plānu attiecībā uz Parlamenta ēku uzturēšanu un pārvaldību, kā arī specializēta centrālā dienesta izveidi, lai uzlabotu budžeta kontroles un publiskā iepirkuma procedūru kvalitāti; uzsver, ka galīgie lēmumi par atbilstošajiem līdzekļu apjomiem gan DG INLO, gan citiem dienestiem tiek pieņemti budžeta pirmajā lasījumā rudenī, ievērojot parastās procedūras; uzsver, ka izvēle — budžeta ziņā — ir saistīta ar to, cik lielā mērā Parlamentam nekustamā īpašuma speciālisti būtu jānodarbina iekšēji, lai nodrošinātu, ka uzturēšanas uzdevumi, kas uzticēti ārējo pakalpojumu sniedzējiem, tiks pareizi definēti un to izpilde tiks pienācīgi kontrolēta; tādēļ norāda, ka vienīgajā ziņojumā, kas sagatavots ārēji un tiek citēts, izskatīti galvenokārt ēku drošības jautājumi, tomēr analizējot arī uzturēšanas un pārvaldības jautājumus, kā arī uzlabojumu iespējas šajās jomās;

| 10. | uzskata par būtisku ilgtermiņa un vidēja termiņa stratēģiskā plāna laicīgu iesniegšanu pirms pirmā lasījuma rudenī, lai būtu iespējams pieņemt ar budžetu saistītus lēmumus; tāpēc ļoti atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra apņemšanos jaunajā parlamenta sasaukumā iespējami drīz iesniegt Prezidijam šī plāna projektu; piekrīt Prezidijam, ka šajā budžeta procedūras posmā ēkām paredzētā rezerve ir jāsamazina līdz EUR 18 500 000, kamēr nav noteikts atbilstošs apropriāciju apjoms, ko izdarīs, tiklīdz būs skaidrāk definēta stratēģija šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

uzskata par būtisku ilgtermiņa un vidēja termiņa stratēģiskā plāna laicīgu iesniegšanu pirms pirmā lasījuma rudenī, lai būtu iespējams pieņemt ar budžetu saistītus lēmumus; tāpēc ļoti atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra apņemšanos jaunajā parlamenta sasaukumā iespējami drīz iesniegt Prezidijam šī plāna projektu; piekrīt Prezidijam, ka šajā budžeta procedūras posmā ēkām paredzētā rezerve ir jāsamazina līdz EUR 18 500 000, kamēr nav noteikts atbilstošs apropriāciju apjoms, ko izdarīs, tiklīdz būs skaidrāk definēta stratēģija šajā jomā;

| 11. | uzskata par svarīgu jaunās drošības politikas izstrādi un šajā jomā sasniedzamos mērķus, protams, neaizmirstot Parlamenta specifiku un to, ka vienlaikus ar drošību ir jānodrošina atklātība; uzskata, ka 2010. gada budžeta procedūrā var izskatīt atbilstošu budžeta līdzekļu piešķiršanu, jo tie ir šo stratēģisko un politisko vajadzību daļa; atzinīgi vērtē Prezidija paziņojumu par resursu optimālu izmantošanu un it īpaši tā norādījumus attiecībā uz štata darbinieku un līgumdarbinieku rentablu samēru; tomēr pauž bažas par to, ka nav skaidri izklāstīta darbības un finansiālā ietekme, kāda vidējā termiņā un ilgtermiņā būtu jauna direktorāta izveidei, iekļaujot tajā četras pilnas nodaļas; |
| --- | --- |

11.

uzskata par svarīgu jaunās drošības politikas izstrādi un šajā jomā sasniedzamos mērķus, protams, neaizmirstot Parlamenta specifiku un to, ka vienlaikus ar drošību ir jānodrošina atklātība; uzskata, ka 2010. gada budžeta procedūrā var izskatīt atbilstošu budžeta līdzekļu piešķiršanu, jo tie ir šo stratēģisko un politisko vajadzību daļa; atzinīgi vērtē Prezidija paziņojumu par resursu optimālu izmantošanu un it īpaši tā norādījumus attiecībā uz štata darbinieku un līgumdarbinieku rentablu samēru; tomēr pauž bažas par to, ka nav skaidri izklāstīta darbības un finansiālā ietekme, kāda vidējā termiņā un ilgtermiņā būtu jauna direktorāta izveidei, iekļaujot tajā četras pilnas nodaļas;

| 12. | vienlaikus ar nepacietību gaida taupības plāna iesniegšanu, kurš jau ir izstrādāts Prezidentūras ģenerāldirektorātā, kā tika pieprasīts 2008. gadā, un turpina paust bažas par izmaksu tendencēm darbības budžeta pozīcijās saistībā ar drošību un aprīkojumu tās nodrošināšanai; |
| --- | --- |

12.

vienlaikus ar nepacietību gaida taupības plāna iesniegšanu, kurš jau ir izstrādāts Prezidentūras ģenerāldirektorātā, kā tika pieprasīts 2008. gadā, un turpina paust bažas par izmaksu tendencēm darbības budžeta pozīcijās saistībā ar drošību un aprīkojumu tās nodrošināšanai;

| 13. | atzinīgi vērtē cilvēkresursu pārvaldības dienestu reorganizācijas priekšlikumus un pauž gandarījumu, ka tādi mērķi kā lielāka saskaņotība, darba uzdevumu skaidrība un sinerģijas veidošana veidos vadošos principus; ļoti vēlētos, lai tas tiktu panākts, izmantojot pieejamos resursus, tostarp iekšēju amata vietu pārcelšanu, bet vienlaikus vēlas saņemt lielākas garantijas saistībā ar ietekmi vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē cilvēkresursu pārvaldības dienestu reorganizācijas priekšlikumus un pauž gandarījumu, ka tādi mērķi kā lielāka saskaņotība, darba uzdevumu skaidrība un sinerģijas veidošana veidos vadošos principus; ļoti vēlētos, lai tas tiktu panākts, izmantojot pieejamos resursus, tostarp iekšēju amata vietu pārcelšanu, bet vienlaikus vēlas saņemt lielākas garantijas saistībā ar ietekmi vidējā termiņā un ilgtermiņā;

Daudzvalodība

| 14. | atkārtoti pauž vēlmi panākt, ka deputātu vienlīdzīga pieeja lingvistiskajiem pakalpojumiem tiek uzskatīta par būtisku 2010. gada budžeta elementu; pauž gandarījumu, ka administrācija ir centusies ņemt vērā šo vēlmi, tomēr uzskata, ka tas neapšaubāmi jāsaista ar resursu pēc iespējas labāku izmantojumu; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti pauž vēlmi panākt, ka deputātu vienlīdzīga pieeja lingvistiskajiem pakalpojumiem tiek uzskatīta par būtisku 2010. gada budžeta elementu; pauž gandarījumu, ka administrācija ir centusies ņemt vērā šo vēlmi, tomēr uzskata, ka tas neapšaubāmi jāsaista ar resursu pēc iespējas labāku izmantojumu;

| 15. | aicina Prezidiju un Budžeta komiteju nekavējoties aicināt iestāžu darba grupu par daudzvalodību sagatavot priekšlikumu (tehniskā līmenī), lai nodrošinātu, ka tiek uzlabota iestāžu sadarbība šajā jomā, it īpaši attiecībā uz brīvu resursu izmantošanu; pauž nožēlu, piemēram, par to, ka pašreizējā sistēma labākai iestāžu tulkošanas jaudas kopīgai izmantošanai tikpat kā netiek izmantota; sagaida, ka līdz pirmajam lasījumam tiks iesniegts priekšlikums par iespējām veikt uzlabojumus; pauž arī lielu interesi par jauniem tehniskiem rīkiem tulkošanas dienestu vajadzībām un aicina sniegt informāciju par to izstrādi un ar to saistītajām finansiālajām sekām 2010. gadā, tostarp pētījumu par tulkošanas rīku Euramis; atzinīgi vērtētu to, ja šajā pētījumā būtu izvērtēts, vai ar šī rīka palīdzību varētu uzlabot iestāžu sadarbību tulkošanas jomā, kā arī izvērtēti ieguvumi efektivitātes ziņā un izmaksu ietaupījumi, kas varētu mazināt atkarību no ārējiem tulkošanas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Prezidiju un Budžeta komiteju nekavējoties aicināt iestāžu darba grupu par daudzvalodību sagatavot priekšlikumu (tehniskā līmenī), lai nodrošinātu, ka tiek uzlabota iestāžu sadarbība šajā jomā, it īpaši attiecībā uz brīvu resursu izmantošanu; pauž nožēlu, piemēram, par to, ka pašreizējā sistēma labākai iestāžu tulkošanas jaudas kopīgai izmantošanai tikpat kā netiek izmantota; sagaida, ka līdz pirmajam lasījumam tiks iesniegts priekšlikums par iespējām veikt uzlabojumus; pauž arī lielu interesi par jauniem tehniskiem rīkiem tulkošanas dienestu vajadzībām un aicina sniegt informāciju par to izstrādi un ar to saistītajām finansiālajām sekām 2010. gadā, tostarp pētījumu par tulkošanas rīku Euramis; atzinīgi vērtētu to, ja šajā pētījumā būtu izvērtēts, vai ar šī rīka palīdzību varētu uzlabot iestāžu sadarbību tulkošanas jomā, kā arī izvērtēti ieguvumi efektivitātes ziņā un izmaksu ietaupījumi, kas varētu mazināt atkarību no ārējiem tulkošanas pakalpojumiem;

| 16. | aicina ģenerālsekretāru sniegt izmaksu un ieguvumu analīzi saistībā ar tulkošanu maksimāla darba apjoma laikā, tostarp par darbu sūtīšanu ārpakalpojumu sniedzējiem, kā arī pētījumu par alternatīvu darba metožu izmantošanas iespējām; |
| --- | --- |

16.

aicina ģenerālsekretāru sniegt izmaksu un ieguvumu analīzi saistībā ar tulkošanu maksimāla darba apjoma laikā, tostarp par darbu sūtīšanu ārpakalpojumu sniedzējiem, kā arī pētījumu par alternatīvu darba metožu izmantošanas iespējām;

| 17. | prasa jaunāko informāciju par to, kā šādu resursu kopīgu izmantošanu varētu piemērot visās jomās, kurās iestādēm attiecīgā brīdī ir neizmantoti resursi (mutiskā tulkošana, telpu izīrēšana, kopēšanas pakalpojumi u. c.), nemazinot iestādes neatkarību un darbības spēju; |
| --- | --- |

17.

prasa jaunāko informāciju par to, kā šādu resursu kopīgu izmantošanu varētu piemērot visās jomās, kurās iestādēm attiecīgā brīdī ir neizmantoti resursi (mutiskā tulkošana, telpu izīrēšana, kopēšanas pakalpojumi u. c.), nemazinot iestādes neatkarību un darbības spēju;

Likumdošana

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Prezidija priekšlikumā ir ņemta vērā pagājušā gada galvenā prioritāte, proti, likumdošanas darbs, taču uzskata, ka amata vietu izveides priekšlikumi vēl jāizvērtē un, kā iepriekš minēts, jāizskata visa priekšlikumu kopuma kontekstā; atzinīgi vērtē to, ka posteņi, kas saistīti ar likumdošanu un it īpaši ar koplēmumu, bija galvenie papildu budžeta līdzekļu saņēmēji 2009. gadā; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka Prezidija priekšlikumā ir ņemta vērā pagājušā gada galvenā prioritāte, proti, likumdošanas darbs, taču uzskata, ka amata vietu izveides priekšlikumi vēl jāizvērtē un, kā iepriekš minēts, jāizskata visa priekšlikumu kopuma kontekstā; atzinīgi vērtē to, ka posteņi, kas saistīti ar likumdošanu un it īpaši ar koplēmumu, bija galvenie papildu budžeta līdzekļu saņēmēji 2009. gadā;

Informācijas un komunikācijas tehnoloģija

| 19. | atgādina, ka IT jomā ir pieprasīts paskaidrojums, un cer saņemt vispārējas Parlamenta IKT stratēģijas skaidru plānu, kam ir izšķiroša nozīme iestādes rīcībā esošo resursu pēc iespējas labākā izmantošanā; noteikti uzskata, ka šādam plānam jābūt saskaņotam un tajā jānodrošina rūpīgi izvērtēts nepieciešamās centralizācijas un apjomradītu ietaupījumu samērs, ko nosaka jauna atsevišķa ģenerāldirektorāta izveide šajā jomā, kā arī tas, ka jāsaglabā nepieciešamā elastība citu ģenerāldirektorātu līmenī; vēlas, lai Prezidijs nodrošina izvairīšanos no pārklāšanās un izdevumu dublēšanās; aicina Prezidiju nodrošināt, ka IKT drošība un politisko grupu vajadzības ir šāda plāna neatņemama daļa; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka IT jomā ir pieprasīts paskaidrojums, un cer saņemt vispārējas Parlamenta IKT stratēģijas skaidru plānu, kam ir izšķiroša nozīme iestādes rīcībā esošo resursu pēc iespējas labākā izmantošanā; noteikti uzskata, ka šādam plānam jābūt saskaņotam un tajā jānodrošina rūpīgi izvērtēts nepieciešamās centralizācijas un apjomradītu ietaupījumu samērs, ko nosaka jauna atsevišķa ģenerāldirektorāta izveide šajā jomā, kā arī tas, ka jāsaglabā nepieciešamā elastība citu ģenerāldirektorātu līmenī; vēlas, lai Prezidijs nodrošina izvairīšanos no pārklāšanās un izdevumu dublēšanās; aicina Prezidiju nodrošināt, ka IKT drošība un politisko grupu vajadzības ir šāda plāna neatņemama daļa;

| 20. | ņem vērā arī nobeiguma posma priekšlikumu trīsgadu plānam kompetences atgūšanai šajā jomā, mazinot atkarību no ārējiem konsultantiem, un priekšlikumu palielināt amata vietu skaitu; atkārtoti pauž viedokli, ka būtiskam darbinieku skaita palielinājumam būtu jāļauj iespēja ietaupīt konsultantu izmaksu ziņā, un ar nepacietību gaida pārskatu par šīm izmaksām trīs gadu laikposmā līdz ar apstiprinātajiem un/vai ierosinātajiem darbinieku skaita palielinājumiem; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā arī nobeiguma posma priekšlikumu trīsgadu plānam kompetences atgūšanai šajā jomā, mazinot atkarību no ārējiem konsultantiem, un priekšlikumu palielināt amata vietu skaitu; atkārtoti pauž viedokli, ka būtiskam darbinieku skaita palielinājumam būtu jāļauj iespēja ietaupīt konsultantu izmaksu ziņā, un ar nepacietību gaida pārskatu par šīm izmaksām trīs gadu laikposmā līdz ar apstiprinātajiem un/vai ierosinātajiem darbinieku skaita palielinājumiem;

| 21. | īpaši ņem vērā Prezidija pieņemto IT pārvaldības plānu un uzsver, ka Parlamentam ir svarīgi nodrošināt prioritāšu skaidru un taisnīgu noteikšanu, lai ierobežotos finanšu resursus izmantotu visam Parlamentam kopumā iespējami labākajā veidā; šai ziņā arī prasa paskaidrojumus par to, kā IKT jomā darbojas “pakalpojuma sniedzēja” un “klienta” attiecības un cik lielā mērā “klienti” var norādīt, kurus projektus vēlams īstenot, kā tiek saskaņots šo projektu īstenošanai nepieciešamais finansējums, kā arī to, kā galu galā tiek nodrošināta projektu atbilstība vispārējai stratēģijai; |
| --- | --- |

21.

īpaši ņem vērā Prezidija pieņemto IT pārvaldības plānu un uzsver, ka Parlamentam ir svarīgi nodrošināt prioritāšu skaidru un taisnīgu noteikšanu, lai ierobežotos finanšu resursus izmantotu visam Parlamentam kopumā iespējami labākajā veidā; šai ziņā arī prasa paskaidrojumus par to, kā IKT jomā darbojas “pakalpojuma sniedzēja” un “klienta” attiecības un cik lielā mērā “klienti” var norādīt, kurus projektus vēlams īstenot, kā tiek saskaņots šo projektu īstenošanai nepieciešamais finansējums, kā arī to, kā galu galā tiek nodrošināta projektu atbilstība vispārējai stratēģijai;

Daudzgadu projekti

| 22. | atkārtoti pauž viedokli, ka liels skaits svarīgu iniciatīvu un projektu, ko deputātu un darbinieku interesēs īsteno informācijas un analītiskajā jomā, piemēram, jaunais analītiskais dienests bibliotēkā un politikas nodaļas komitejās, kā arī citu pieejamo informācijas sistēmu/avotu plašais klāsts ir nozīmīgs panākums Parlamenta darbā un prasa aizvien vairāk līdzekļu; tādēļ uzskata, ka budžeta un darbības izvērtējums, lai nodrošinātu saskaņotību un kopējo resursu atbilstīgu izmantošanu, būtu vērtējams tikai pozitīvi, un šajā sakarībā atgādina savu iepriekšējo lēmumu par to, kā sniedzama informācija par šo jautājumu; atzinīgi vērtē administrācijas centienus īstenot zināšanu pārvaldības sistēmu; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti pauž viedokli, ka liels skaits svarīgu iniciatīvu un projektu, ko deputātu un darbinieku interesēs īsteno informācijas un analītiskajā jomā, piemēram, jaunais analītiskais dienests bibliotēkā un politikas nodaļas komitejās, kā arī citu pieejamo informācijas sistēmu/avotu plašais klāsts ir nozīmīgs panākums Parlamenta darbā un prasa aizvien vairāk līdzekļu; tādēļ uzskata, ka budžeta un darbības izvērtējums, lai nodrošinātu saskaņotību un kopējo resursu atbilstīgu izmantošanu, būtu vērtējams tikai pozitīvi, un šajā sakarībā atgādina savu iepriekšējo lēmumu par to, kā sniedzama informācija par šo jautājumu; atzinīgi vērtē administrācijas centienus īstenot zināšanu pārvaldības sistēmu;

| 23. | pieņem zināšanai faktu, ka Web TV projekts Prezidija priekšlikumos ir iekļauts jau plānotajā apmērā; tomēr atzinīgi vērtētu papildu informāciju par šī ieguldījuma atdevi, it īpaši attiecībā uz skatītāju statistiku un nākotnes izredzēm; vēlētos arī saņemt kādu informāciju par to, vai Web TV jau ir samazinājusi vai samazinās nepieciešamību pēc citas drukātas informācijas; |
| --- | --- |

23.

pieņem zināšanai faktu, ka Web TV projekts Prezidija priekšlikumos ir iekļauts jau plānotajā apmērā; tomēr atzinīgi vērtētu papildu informāciju par šī ieguldījuma atdevi, it īpaši attiecībā uz skatītāju statistiku un nākotnes izredzēm; vēlētos arī saņemt kādu informāciju par to, vai Web TV jau ir samazinājusi vai samazinās nepieciešamību pēc citas drukātas informācijas;

| 24. | pieņem zināšanai Prezidija priekšlikumu iekļaut īpašas apropriācijas ar Eiropas vēstures namu saistītiem speciālistu veiktiem pētījumiem; ne vēlāk kā 2011. gada budžeta procedūras provizoriskā tāmes projekta posmā cer saņemt skaidru pārskatu par visa projekta plānotajām izmaksām, tostarp administratīvajām izmaksām; |
| --- | --- |

24.

pieņem zināšanai Prezidija priekšlikumu iekļaut īpašas apropriācijas ar Eiropas vēstures namu saistītiem speciālistu veiktiem pētījumiem; ne vēlāk kā 2011. gada budžeta procedūras provizoriskā tāmes projekta posmā cer saņemt skaidru pārskatu par visa projekta plānotajām izmaksām, tostarp administratīvajām izmaksām;

| 25. | vēlas dot Apmeklētāju centram reālu iespēju sākt darbu un nodrošināt tā pēc iespējas drīzāku atklāšanu, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada sākumā; tādēļ ar nepacietību gaida galīgo lēmumu par pārvaldības koncepciju, kas dotu iespēju izpildīt noteiktos mērķus un — ne mazāk svarīgi — balstītos uz reāliem apsvērumiem izmaksu un ieguvumu ziņā, ņemot vērā pašreizējās iespējas; uzsver, ka, piemēram, ārpakalpojumu piesaistē balstītam risinājumam būtu ļoti maz — ja vispār — jāietekmē iestādes amatu saraksts, un otrādi; |
| --- | --- |

25.

vēlas dot Apmeklētāju centram reālu iespēju sākt darbu un nodrošināt tā pēc iespējas drīzāku atklāšanu, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2010. gada sākumā; tādēļ ar nepacietību gaida galīgo lēmumu par pārvaldības koncepciju, kas dotu iespēju izpildīt noteiktos mērķus un — ne mazāk svarīgi — balstītos uz reāliem apsvērumiem izmaksu un ieguvumu ziņā, ņemot vērā pašreizējās iespējas; uzsver, ka, piemēram, ārpakalpojumu piesaistē balstītam risinājumam būtu ļoti maz — ja vispār — jāietekmē iestādes amatu saraksts, un otrādi;

Noslēguma apsvērumi

| 26. | uzsver, ka būtu jāveic atsevišķu budžeta posteņu sīkāka analīze pirms budžeta pirmā lasījuma rudenī; tādēļ šajā laikā arī veiks izpēti un pieņems galīgos lēmumus budžeta jomā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka būtu jāveic atsevišķu budžeta posteņu sīkāka analīze pirms budžeta pirmā lasījuma rudenī; tādēļ šajā laikā arī veiks izpēti un pieņems galīgos lēmumus budžeta jomā;

| 27. | iekļaujot iepriekš minētos nosacījumus, pieņem finanšu gada tāmi un atgādina, ka budžeta projekta pieņemšana notiks pirmajā lasījumā 2009. gada oktobrī, ievērojot Līgumā noteikto balsošanas procedūru; |
| --- | --- |

27.

iekļaujot iepriekš minētos nosacījumus, pieņem finanšu gada tāmi un atgādina, ka budžeta projekta pieņemšana notiks pirmajā lasījumā 2009. gada oktobrī, ievērojot Līgumā noteikto balsošanas procedūru;

*

* *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0096.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/249

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaVienas direktīvas un 11 novecojušu lēmumu atcelšana kopējās zivsaimniecības politikas jomā *

P6_TA(2009)0350

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko atceļ Direktīvu 83/515/EEK un 11 novecojušus lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas jomā (COM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0088),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu un 3. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0094/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0203/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/249

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maija14 novecojušu regulu atcelšana kopējās zivsaimniecības politikas jomā *

P6_TA(2009)0351

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā (COM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0089),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0095/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0202/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/250

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaAtbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) *

P6_TA(2009)0352

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0038),

ņemot vērā EK līguma 36. un 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6–0051/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0259/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | atzīst, ka nav pilnīgas skaidrības par 2. pozīcijas rezervju pieejamību; uzsver, ka ekonomikas atjaunošanas plāna finansēšana nedrīkst apdraudēt turpmākās vajadzības šajā izdevumu kategorijā; pauž atbalstu tam, ka tiek izmantotas to budžeta gadu rezerves, kuru noslēgšanas process tuvojas; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka nav pilnīgas skaidrības par 2. pozīcijas rezervju pieejamību; uzsver, ka ekonomikas atjaunošanas plāna finansēšana nedrīkst apdraudēt turpmākās vajadzības šajā izdevumu kategorijā; pauž atbalstu tam, ka tiek izmantotas to budžeta gadu rezerves, kuru noslēgšanas process tuvojas;

| 3. | atgādina, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma (1) 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma (1) 38. punkta noteikumiem;

| 4. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 5. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 6. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

6.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums – grozījumu akts


  1.a apsvērums (jauns) |
| | (1a) | Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāns būtu jāīsteno saskaņā ar 2006. gada 17. maija Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2). |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1.a apsvērums (jauns)

(1a)

Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāns būtu jāīsteno saskaņā ar 2006. gada 17. maija Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2).

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1.b apsvērums (jauns)

| (1b) | Pašreizējās 2. pozīcijas rezerves nevar uzskatīt par piešķirtām, un neviena vienošanās par Ekonomikas atveseļošanas plānu nedrīkst apdraudēt turpmākās vajadzības jebkurā no izdevumu kategorijām. |
| --- | --- |

(1b)

Pašreizējās 2. pozīcijas rezerves nevar uzskatīt par piešķirtām, un neviena vienošanās par Ekonomikas atveseļošanas plānu nedrīkst apdraudēt turpmākās vajadzības jebkurā no izdevumu kategorijām.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

2. apsvērums

| (2) | No minētās summas
  EUR 1,5 miljardi
  būs pieejami visām dalībvalstīm no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), lai attīstītu platjoslas internetu lauku apvidos un stiprinātu darbības, kas saistītas ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm (turpmāk “jaunie mērķi”). |
| --- | --- |

(2)

No minētās summas
  EUR 1,5 miljardi
  būs pieejami visām dalībvalstīm no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), lai attīstītu platjoslas internetu lauku apvidos un stiprinātu darbības, kas saistītas ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm (turpmāk “jaunie mērķi”).

| (2) | No minētās summas
  EUR 1 020 miljoni būtu jādara pieejami visām dalībvalstīm no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), lai attīstītu platjoslas internetu lauku apvidos un stiprinātu darbības, kas saistītas ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm (turpmāk “jaunie mērķi”).
  EUR 850 miljoniem no šīs summas vajadzētu būt pieejamiem 2009. gadā, savukārt EUR 170 miljoni būtu jānodrošina, izmantojot kompensēšanas mehānismu 2010. gada budžeta saskaņošanas kontekstā, un tiem vajadzētu būt pieejamiem 2010. gadā. |
| --- | --- |

(2)

No minētās summas
  EUR 1 020 miljoni būtu jādara pieejami visām dalībvalstīm no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), lai attīstītu platjoslas internetu lauku apvidos un stiprinātu darbības, kas saistītas ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm (turpmāk “jaunie mērķi”).
  EUR 850 miljoniem no šīs summas vajadzētu būt pieejamiem 2009. gadā, savukārt EUR 170 miljoni būtu jānodrošina, izmantojot kompensēšanas mehānismu 2010. gada budžeta saskaņošanas kontekstā, un tiem vajadzētu būt pieejamiem 2010. gadā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

2.a apsvērums (jauns)

| (2a) | Budžeta lēmējinstitūcija par EUR 249 840 000 palielināja 2009. gada lauku attīstības budžeta pozīciju. Šie papildu līdzekļi būtu jādara pieejami pasākumiem, kurus Eiropas Ekonomikas atjaunošanas plānā finansē no ELFLA. |
| --- | --- |

(2a)

Budžeta lēmējinstitūcija par EUR 249 840 000 palielināja 2009. gada lauku attīstības budžeta pozīciju. Šie papildu līdzekļi būtu jādara pieejami pasākumiem, kurus Eiropas Ekonomikas atjaunošanas plānā finansē no ELFLA.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

4. apsvērums

| (4) | Lai nodrošinātu, ka Kopienas papildu ieguldījuma sadalījums katrā dalībvalstī tiek izmantots saskaņā ar divu politikas komplektu mērķiem (jaunie mērķi un platjoslas internets), dalībvalstis savos valsts stratēgijas plānos precizē indikatīvu summu, kas radusies no obligātās modulācijas, kopā ar neizmantotajiem līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar 136. pantu Regulā (EK) Nr. ... un kopējo saistību palielinājumu, kā tas noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK, kas grozīts ar Lēmumu.... Šīs summas tiks paredzētas platjoslas interneta infrastruktūrai lauku apvidos no vienas puses,
  un
  “jaunajiem mērķiem”
  no otras puses. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka Kopienas papildu ieguldījuma sadalījums katrā dalībvalstī tiek izmantots saskaņā ar divu politikas komplektu mērķiem (jaunie mērķi un platjoslas internets), dalībvalstis savos valsts stratēgijas plānos precizē indikatīvu summu, kas radusies no obligātās modulācijas, kopā ar neizmantotajiem līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar 136. pantu Regulā (EK) Nr. ... un kopējo saistību palielinājumu, kā tas noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK, kas grozīts ar Lēmumu.... Šīs summas tiks paredzētas platjoslas interneta infrastruktūrai lauku apvidos no vienas puses,
  un
  “jaunajiem mērķiem”
  no otras puses.

| (4) | Lai nodrošinātu, ka Kopienas papildu ieguldījuma sadalījums katrā dalībvalstī tiek izmantots saskaņā ar divu politikas komplektu mērķiem (jaunie mērķi un platjoslas internets), dalībvalstis savos valsts stratēgijas plānos precizē indikatīvu summu, kas radusies no obligātās modulācijas, kopā ar neizmantotajiem līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar 136. pantu Regulā (EK) Nr. ... un kopējo saistību palielinājumu, kā tas noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK, kas grozīts ar Lēmumu.... Šīs summas tiks paredzētas platjoslas interneta infrastruktūrai lauku apvidos, “jaunajiem mērķiem”,
  kā arī citiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot līdzekļu apgūšanu un jaunu darbavietu radīšanu
  . |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka Kopienas papildu ieguldījuma sadalījums katrā dalībvalstī tiek izmantots saskaņā ar divu politikas komplektu mērķiem (jaunie mērķi un platjoslas internets), dalībvalstis savos valsts stratēgijas plānos precizē indikatīvu summu, kas radusies no obligātās modulācijas, kopā ar neizmantotajiem līdzekļiem, kas iegūti saskaņā ar 136. pantu Regulā (EK) Nr. ... un kopējo saistību palielinājumu, kā tas noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK, kas grozīts ar Lēmumu.... Šīs summas tiks paredzētas platjoslas interneta infrastruktūrai lauku apvidos, “jaunajiem mērķiem”,
  kā arī citiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot līdzekļu apgūšanu un jaunu darbavietu radīšanu
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Lai palielinātu programmu izmantošanu, dalībvalstis var izmantot papildu resursus garantiju un aizdevumu fondam. |
| --- | --- |

(4a)

Lai palielinātu programmu izmantošanu, dalībvalstis var izmantot papildu resursus garantiju un aizdevumu fondam.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

6. apsvērums

| (6) | Eiropadomes 2008. gada 12. decembra sanāksmes secinājumos fiksēts Eiropadomes atbalsts saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, jo īpaši attīstot platjoslas internetu, tostarp reģionos ar sliktu piekļuvi pakalpojumiem. Ņemot vērā to, ka lauku apvidos bieži ir nepietiekama piekļuve internetam, ar līdzekļiem no ELFLA jāstiprina platjoslas infrastruktūras lauku apvidos. Ņemot vērā šīs prioritātes svarīgumu, dalībvalstīm līdz 2009. gada beigām savās programmās jāparedz ar šo prioritāti saistīti pasākumi. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības lauku attīstības tiesiskā regulējuma sakarā, jāizveido darbību veidu saraksts saistībā ar platjoslas infrastruktūrām. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes 2008. gada 12. decembra sanāksmes secinājumos fiksēts Eiropadomes atbalsts saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, jo īpaši attīstot platjoslas internetu, tostarp reģionos ar sliktu piekļuvi pakalpojumiem. Ņemot vērā to, ka lauku apvidos bieži ir nepietiekama piekļuve internetam, ar līdzekļiem no ELFLA jāstiprina platjoslas infrastruktūras lauku apvidos. Ņemot vērā šīs prioritātes svarīgumu, dalībvalstīm līdz 2009. gada beigām savās programmās jāparedz ar šo prioritāti saistīti pasākumi. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības lauku attīstības tiesiskā regulējuma sakarā, jāizveido darbību veidu saraksts saistībā ar platjoslas infrastruktūrām.

| (6) | Eiropadomes 2008. gada 12. decembra sanāksmes secinājumos fiksēts Eiropadomes atbalsts saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, jo īpaši attīstot platjoslas internetu, tostarp reģionos ar sliktu piekļuvi pakalpojumiem. Ņemot vērā to, ka lauku apvidos bieži ir nepietiekama piekļuve internetam, ar līdzekļiem no ELFLA jāstiprina platjoslas infrastruktūras
  un saistītās iekārtas
  lauku apvidos. Ņemot vērā šīs prioritātes svarīgumu, dalībvalstīm līdz 2009. gada beigām savās programmās jāparedz ar šo prioritāti saistīti pasākumi. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības lauku attīstības tiesiskā regulējuma sakarā, jāizveido darbību veidu saraksts saistībā ar platjoslas infrastruktūrām
  un iekārtām
  . |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes 2008. gada 12. decembra sanāksmes secinājumos fiksēts Eiropadomes atbalsts saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, jo īpaši attīstot platjoslas internetu, tostarp reģionos ar sliktu piekļuvi pakalpojumiem. Ņemot vērā to, ka lauku apvidos bieži ir nepietiekama piekļuve internetam, ar līdzekļiem no ELFLA jāstiprina platjoslas infrastruktūras
  un saistītās iekārtas
  lauku apvidos. Ņemot vērā šīs prioritātes svarīgumu, dalībvalstīm līdz 2009. gada beigām savās programmās jāparedz ar šo prioritāti saistīti pasākumi. Lai palīdzētu dalībvalstīm noteikt piemērotas darbības lauku attīstības tiesiskā regulējuma sakarā, jāizveido darbību veidu saraksts saistībā ar platjoslas infrastruktūrām
  un iekārtām
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Lauku apvidos bieži trūkst platjoslas infrastruktūras gan nelielā, gan plašā mērogā. Tās attīstība plašā mērogā
  var būt
  izšķiroša, lai sniegtu pakalpojumus grūtāk pieejamos lauku apvidos. Lai nodrošinātu pieejamo resursu visefektīvāko izmantojumu un platjoslas internets lauku apvidos varētu būtiski attīstīties, attiecīgās darbības uzskatāmas par atbilstīgām neatkarīgi no saistītās infrastruktūras lieluma. Tādēļ pašreizējie pamatpakalpojumu infrastruktūras lieluma ierobežojumi attiecībā uz ekonomiku un lauku iedzīvotājiem nav jāpiemēro darbībām, kas saistītas ar platjoslas infrastruktūrām. |
| --- | --- |

(10)

Lauku apvidos bieži trūkst platjoslas infrastruktūras gan nelielā, gan plašā mērogā. Tās attīstība plašā mērogā
  var būt
  izšķiroša, lai sniegtu pakalpojumus grūtāk pieejamos lauku apvidos. Lai nodrošinātu pieejamo resursu visefektīvāko izmantojumu un platjoslas internets lauku apvidos varētu būtiski attīstīties, attiecīgās darbības uzskatāmas par atbilstīgām neatkarīgi no saistītās infrastruktūras lieluma. Tādēļ pašreizējie pamatpakalpojumu infrastruktūras lieluma ierobežojumi attiecībā uz ekonomiku un lauku iedzīvotājiem nav jāpiemēro darbībām, kas saistītas ar platjoslas infrastruktūrām.

| (10) | Lauku apvidos bieži trūkst platjoslas infrastruktūras gan nelielā, gan plašā mērogā. Tās attīstība plašā mērogā
  ir
  izšķiroša, lai sniegtu pakalpojumus
  tādos
  grūtāk pieejamos lauku apvidos
  kā salas un kalnu reģioni
  . Lai nodrošinātu pieejamo resursu
  un pastāvošās infrastruktūras
  visefektīvāko izmantojumu un platjoslas internets
  un iekārtas
  lauku apvidos varētu būtiski attīstīties, attiecīgās darbības uzskatāmas par atbilstīgām neatkarīgi no saistītās
  aktīvās vai pasīvās
  infrastruktūras
  vai tās daļas
  lieluma. Tādēļ pašreizējie pamatpakalpojumu infrastruktūras lieluma ierobežojumi attiecībā uz ekonomiku un lauku iedzīvotājiem nav jāpiemēro darbībām, kas saistītas ar platjoslas infrastruktūrām. |
| --- | --- |

(10)

Lauku apvidos bieži trūkst platjoslas infrastruktūras gan nelielā, gan plašā mērogā. Tās attīstība plašā mērogā
  ir
  izšķiroša, lai sniegtu pakalpojumus
  tādos
  grūtāk pieejamos lauku apvidos
  kā salas un kalnu reģioni
  . Lai nodrošinātu pieejamo resursu
  un pastāvošās infrastruktūras
  visefektīvāko izmantojumu un platjoslas internets
  un iekārtas
  lauku apvidos varētu būtiski attīstīties, attiecīgās darbības uzskatāmas par atbilstīgām neatkarīgi no saistītās
  aktīvās vai pasīvās
  infrastruktūras
  vai tās daļas
  lieluma. Tādēļ pašreizējie pamatpakalpojumu infrastruktūras lieluma ierobežojumi attiecībā uz ekonomiku un lauku iedzīvotājiem nav jāpiemēro darbībām, kas saistītas ar platjoslas infrastruktūrām.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Ņemot vērā, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes laikā ir nepieciešams reaģēt ātri, ir vēlams nodrošināt, lai maksājumus būtu iespējams veikt 2009. budžeta gadā. |
| --- | --- |

(11a)

Ņemot vērā, ka pašreizējās ekonomiskās krīzes laikā ir nepieciešams reaģēt ātri, ir vēlams nodrošināt, lai maksājumus būtu iespējams veikt 2009. budžeta gadā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Dalībvalstīm ir jāpārliecinās, vai reģionālām un vietējām varas iestādēm, kā arī potenciālajiem tās izmantotājiem ir pieejama konkrēta informācija par pārskatīto lauku attīstības programmu sniegtajām jaunajām iespējām. |
| --- | --- |

(13a)

Dalībvalstīm ir jāpārliecinās, vai reģionālām un vietējām varas iestādēm, kā arī potenciālajiem tās izmantotājiem ir pieejama konkrēta informācija par pārskatīto lauku attīstības programmu sniegtajām jaunajām iespējām.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

13.b apsvērums (jauns)

| (13b) | Ir jāizveido īpaši pasākumi izglītības un profesionālās sagatavošanas nodrošināšanai par platjoslas infrastruktūru un iekārtu izmantošanu lauku kopienās, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības speciālistu arodizglītībai, kuru praktiskās zināšanas tādējādi būtu iespējams izmantot. Tāpēc pētniecības jomas stimulēšana būtu jāuzskata par prioritāti. |
| --- | --- |

(13b)

Ir jāizveido īpaši pasākumi izglītības un profesionālās sagatavošanas nodrošināšanai par platjoslas infrastruktūru un iekārtu izmantošanu lauku kopienās, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības speciālistu arodizglītībai, kuru praktiskās zināšanas tādējādi būtu iespējams izmantot. Tāpēc pētniecības jomas stimulēšana būtu jāuzskata par prioritāti.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| g) | platjoslas interneta infrastruktūra lauku apvidos. |
| --- | --- |

g)

platjoslas interneta infrastruktūra lauku apvidos.

| g) | platjoslas interneta infrastruktūra lauku apvidos
  un iekārtas interneta publiskai piekļuvei lauku kopienās; |
| --- | --- |

g)

platjoslas interneta infrastruktūra lauku apvidos
  un iekārtas interneta publiskai piekļuvei lauku kopienās;

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants – 1. punkts – g a apakšpunkts (jauns)

| ga) | ekonomikas krīzes pārvaldība lauksaimniecības jomā, galvenokārt, lai sniegtu atbalstu infrastruktūrām un ražotāju un organizāciju tīkla veidošanai; |
| --- | --- |

ga)

ekonomikas krīzes pārvaldība lauksaimniecības jomā, galvenokārt, lai sniegtu atbalstu infrastruktūrām un ražotāju un organizāciju tīkla veidošanai;

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants – 1. punkts – g b apakšpunkts (jauns)

| gb) | pasākumi darba vietu saglabāšanai vai radīšanai lauku apvidos; |
| --- | --- |

gb)

pasākumi darba vietu saglabāšanai vai radīšanai lauku apvidos;

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants – 1. punkts – g c apakšpunkts (jauns)

| gc) | atbalsta pasākumi jauniem lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

gc)

atbalsta pasākumi jauniem lauksaimniekiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 3. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

16.a pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| b) | tabulu, kurā laika posmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim norāda Kopienas ieguldījuma kopsummu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā, un Kopienas ieguldījumu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

tabulu, kurā laika posmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim norāda Kopienas ieguldījuma kopsummu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā, un Kopienas ieguldījumu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta g) apakšpunktā.

| (b) | tabulu, kurā laika posmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim norāda Kopienas ieguldījuma kopsummu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta a) līdz f) 
  un ga) līdz gc)
   apakšpunktā, un Kopienas ieguldījumu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta g) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(b)

tabulu, kurā laika posmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim norāda Kopienas ieguldījuma kopsummu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta a) līdz f) 
  un ga) līdz gc)
   apakšpunktā, un Kopienas ieguldījumu darbību veidiem, kas minēti 1. punkta g) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 6. punkts – a apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants – 2.a punkts

“2.a   Šā panta 1. punktā minētās tās summas daļa, kas radusies no kopējo saistību palielinājuma, kā noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK, kas grozīts ar Lēmumu ..., ir pieejama no 2009. gada 1. janvāra. Tā paredzēta darbību veidiem, kas saistīti ar 16.a panta 1. punktā noteiktajām prioritātēm
  , un tā izmantojama šādi:

| a) | viena trešdaļa (EUR 0,5 miljardi) par darbību veidiem, kas saistīti ar 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm; |
| --- | --- |

a)

viena trešdaļa (EUR 0,5 miljardi) par darbību veidiem, kas saistīti ar 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm;

| b) | divas trešdaļas (EUR 1 miljards) par darbību veidiem, kas saistīti ar 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm.” |
| --- | --- |

b)

divas trešdaļas (EUR 1 miljards) par darbību veidiem, kas saistīti ar 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm.”

“2.a   Šā panta 1. punktā minētās tās summas daļa, kas radusies no kopējo saistību palielinājuma, kā noteikts Padomes Lēmumā 2006/493/EK, kas grozīts ar Lēmumu ...,
  kā arī 2009. gadā budžeta pozīcijai 05 04 05 01 pieskaitītā summa EUR 249 840 000 apmērā
  ir pieejama no 2009. gada 1. janvāra. Tā paredzēta darbību veidiem, kas saistīti ar 16.a panta 1. punktā noteiktajām prioritātēm
  .”

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 6. punkts – a a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 6. punkts – a a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| aa) | panta 4. punktam pievieno šādu daļu:




  “Attiecībā uz 2.a punkta b) apakšpunktā minēto summu Komisija ņem vērā pastāvošā platjoslas seguma atšķirības dalībvalstīs, īpaši vietās ar sarežģītu piekļuvi, un ar to saistītās dažādās vajadzības.” |
| --- | --- |

aa)

aa)

panta 4. punktam pievieno šādu daļu:

panta 4. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz 2.a punkta b) apakšpunktā minēto summu Komisija ņem vērā pastāvošā platjoslas seguma atšķirības dalībvalstīs, īpaši vietās ar sarežģītu piekļuvi, un ar to saistītās dažādās vajadzības.”

“Attiecībā uz 2.a punkta b) apakšpunktā minēto summu Komisija ņem vērā pastāvošā platjoslas seguma atšķirības dalībvalstīs, īpaši vietās ar sarežģītu piekļuvi, un ar to saistītās dažādās vajadzības.”

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants – 5.a punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

Komisijas gada ziņojumā par lauku attīstību ietver nodaļu, kurā īpaši apskata to darbību uzraudzību, kuras ir saistītas ar 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā uzskaitītajām prioritātēm.

Komisijas gada ziņojumā par lauku attīstību ietver nodaļu, kurā īpaši apskata to darbību uzraudzību, kuras ir saistītas ar 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā uzskaitītajām prioritātēm.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 6. punkts – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants – 5.b punkts

“5.b   Ja programmas darbības beigās Kopienas atbalsta faktiskā summa, kas izlietota par 16.a panta 1. punktā minētajām darbībām ir mazāka par šā panta 5.a punktā minēto kopējo summu, dalībvalsts
  atmaksā Eiropas Kopienu vispārējā
  budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu ir pārsniegti kopējie piešķīrumi, kas pieejami darbībām, kuras nav 16.a panta 1. punktā minētās darbības.

Turklāt, ja programmas darbības beigās Kopienas ieguldījuma faktiskā summa, kas iztērēta par 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajām darbībām, ir mazāka par šā panta 5.a punktā norādīto summu par minēto veidu darbībām, dalībvalsts atmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu ir pārsniegti piešķīrumi, kas pieejami par 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajām darbībām. Tomēr, ja Kopienas ieguldījuma faktiskā summa, kas iztērēta par darbībām, kas nav 16.a panta 1. punktā minētās darbības, ir mazāka nekā par šādu veidu darbībām pieejamie piešķīrumi, atmaksājamo summu samazina par minēto starpību.

Un, ja programmas darbības beigās Kopienas ieguldījuma faktiskā summa, kas iztērēta par 16.a panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajām darbībām, ir mazāka par šā panta 5.a punktā norādīto summu par minēto veidu darbībām, dalībvalsts atmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu ir pārsniegti piešķīrumi, kas pieejami par 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētajām darbībām. Tomēr, ja Kopienas ieguldījuma faktiskā summa, kas iztērēta par darbībām, kas nav 16.a panta 1. punktā minētās darbības, ir mazāka nekā par šādu veidu darbībām pieejamie piešķīrumi, atmaksājamo summu samazina par minēto starpību.”

5.b   Ja programmas darbības beigās Kopienas atbalsta faktiskā summa, kas izlietota par 16.a panta 1. punktā minētajām darbībām ir mazāka par šā panta 5.a punktā minēto kopējo summu, dalībvalsts
  iekļauj lauksaimniecības attīstības
  budžetā starpību, nepārsniedzot summu, par kādu ir pārsniegti kopējie piešķīrumi, kas pieejami darbībām, kuras nav 16.a panta 1. punktā minētās darbības.

iekļauj lauksaimniecības attīstības

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 6. punkts – b a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 6. punkts – b a apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69. pants – 6.a punkts (jauns)

| ba) | pievieno šādu punktu:


  “6.a   
  No 2.a punktā minētās summas EUR 250 miljonus paredz maksājumiem 2009. budžeta gadā.” |
| --- | --- |

ba)

ba)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“6.a   
  No 2.a punktā minētās summas EUR 250 miljonus paredz maksājumiem 2009. budžeta gadā.”

No 2.a punktā minētās summas EUR 250 miljonus paredz maksājumiem 2009. budžeta gadā.”

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

2. pants – 6.a punkts (jauns)

2. pants – 6.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

69.a pants (jauns)

| 6.a | Regulā iekļauj šādu pantu:




  “69.a pants



  Garantiju un aizdevumu fondi



  Neatkarīgi no 69. panta noteikumiem dalībvalstis var izmantot 69. panta 2.a punktā minēto summu garantiju un aizdevumu fondiem. Īstenojot šo pantu, piemēro Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (3) noteikumus un jo īpaši tās 50., 51., un 52. panta noteikumus. |
| --- | --- |

6.a

6.a

Regulā iekļauj šādu pantu:

Regulā iekļauj šādu pantu:

“69.a pants

“69.a pants

Garantiju un aizdevumu fondi

Garantiju un aizdevumu fondi

Neatkarīgi no 69. panta noteikumiem dalībvalstis var izmantot 69. panta 2.a punktā minēto summu garantiju un aizdevumu fondiem. Īstenojot šo pantu, piemēro Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (3) noteikumus un jo īpaši tās 50., 51., un 52. panta noteikumus.

Neatkarīgi no 69. panta noteikumiem dalībvalstis var izmantot 69. panta 2.a punktā minēto summu garantiju un aizdevumu fondiem. Īstenojot šo pantu, piemēro Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (3

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 7. punkts

1. pants – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 1698/2005

70. pants – 4. punkts – 2. daļa

“Neatkarīgi no 3. punktā noteiktajiem robežlielumiem, ELFLA ieguldījumu var palielināt līdz
  90
   % konverģences mērķim un līdz 75 % nekonverģences reģioniem par darbību veidiem, kas minēti šīs regulas 16.a panta 1. punktā, līdz summai, kas iegūta no obligātās modulācijas piemērošanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. ... 9. panta 4. punktu un 10. panta 3. punktu, summai, kas minēta šīs regulas 69. panta 2.a punktā, un no 2011. gada līdz summām, kas iegūtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. ... 136. pantu”.

90

“Neatkarīgi no 3. punktā noteiktajiem robežlielumiem, ELFLA ieguldījumu var palielināt līdz
  100
   % konverģences mērķim un līdz 75 % nekonverģences reģioniem par darbību veidiem, kas minēti šīs regulas 16.a panta 1. punktā, līdz summai, kas iegūta no obligātās modulācijas piemērošanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. ... 9. panta 4. punktu un 10. panta 3. punktu, summai, kas minēta šīs regulas 69. panta 2.a punktā, un no 2011. gada līdz summām, kas iegūtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. ... 136. pantu”.

100

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 8.a punkts (jauns)

1. pants – 8.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1698/2005

76. pants – 2.a punkts (jauns)

| 8.a | Regulas 76. pantu papildina ar šādu punktu:


  “2.a   
  Dalībvalstis sniedz konkrētu informāciju par jaunajām 16.a pantā noteiktajām prioritātēm. Šādu informāciju sniedz reģionālām un vietējām varas iestādēm, kā arī potenciālajiem pasākumu izmantotājiem.” |
| --- | --- |

8.a

8.a

Regulas 76. pantu papildina ar šādu punktu:

Regulas 76. pantu papildina ar šādu punktu:

“2.a   
  Dalībvalstis sniedz konkrētu informāciju par jaunajām 16.a pantā noteiktajām prioritātēm. Šādu informāciju sniedz reģionālām un vietējām varas iestādēm, kā arī potenciālajiem pasākumu izmantotājiem.”

Dalībvalstis sniedz konkrētu informāciju par jaunajām 16.a pantā noteiktajām prioritātēm. Šādu informāciju sniedz reģionālām un vietējām varas iestādēm, kā arī potenciālajiem pasākumu izmantotājiem.”

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums

Pielikums

Regula (EK) Nr. 1698/2005

III pielikums – virsraksts

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums

Pielikums

Regula (EK) Nr. 1698/2005

III pielikums – 1. rinda – 1. sleja

Jaunas platjoslas infrastruktūras, tostarp atvilces maršrutēšanas iekārtas (piem., fiksētās, virszemes bezvadu, satelītu vai kombinētu tehnoloģiju) izveidošana

Jaunas platjoslas infrastruktūras, tostarp atvilces maršrutēšanas iekārtu un virszemes iekārtu
  (piem., fiksētās, virszemes bezvadu, satelītu vai kombinētu tehnoloģiju) izveidošana
  un citāda veida nepieciešamais atbalsts (piem., uzstādīšana un uzturēšana)

iekārtu un virszemes iekārtu

un citāda veida nepieciešamais atbalsts (piem., uzstādīšana un uzturēšana)

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Regulas priekšlikums – grozījumu akts

Pielikums

Pielikums

Regula (EK) Nr. 1698/2005

III pielikums – 3.a rinda (jauna)

Publiskas piekļuves nodrošināšana platjoslas iekārtām

Publiskas piekļuves nodrošināšana platjoslas iekārtām

56. pants: pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem

56. pants: pamatpakalpojumi ekonomikai un lauku iedzīvotājiem

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  

  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

2

OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3)  

  OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.
  ”

3

OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/258

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaBudžeta grozījums Nr. 4/2009

P6_TA(2009)0355

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projektu, III iedaļa - Komisija (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2008. gada 18. decembrī (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. gada budžeta grozījuma Nr. 4/2009 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2009. gada 8. aprīlī (SEC(2009)0496),

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projektu, ko Padome sagatavoja 2009. gada 27. aprīlī (9126/2009 – C6-0156/2009),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un tā IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0281/2009),

| A. | tā kā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts paredz pārskatīt daudzgadu finanšu shēmas 1.a un 2. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts paredz pārskatīt daudzgadu finanšu shēmas 1.a un 2. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projekta mērķis ir šīs korekcijas oficiāli iekļaut 2009. finanšu gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projekta mērķis ir šīs korekcijas oficiāli iekļaut 2009. finanšu gada budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 4/2009 provizorisko projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 4/2009 provizorisko projektu;

| 2. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

2.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 4/2009 projektu bez grozījumiem;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2009.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/259

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaBudžeta grozījums Nr. 5/2009

P6_TA(2009)0356

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūcija par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projektu, III iedaļa - Komisija (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 272. pantu un Euratom līguma 177. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2008. gada 18. decembrī (2),

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5/2009 provizorisko projektu, ko Komisija iesniedza 2009. gada 15. aprīlī (COM(2009)0177),

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projektu, ko Padome sagatavoja 2009. gada 27. aprīlī (9127/2009 – C6-0157/2009),

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0282/2009),

| A. | tā kā 2009. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5 projekts attiecas uz pārpalikumu, kas iegūts no 2008. gada budžeta izpildes; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5 projekts attiecas uz pārpalikumu, kas iegūts no 2008. gada budžeta izpildes;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs korekcijas 2009. finanšu gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projekts ir paredzēts, lai oficiāli iekļautu šīs korekcijas 2009. finanšu gada budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 5/2009 provizorisko projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 5/2009 provizorisko projektu;

| 2. | apstiprina budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projektu bez grozījumiem; |
| --- | --- |

2.

apstiprina budžeta grozījuma Nr. 5/2009 projektu bez grozījumiem;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2009.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/260

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaElektronisko sakaru tīkli un pakalpojumi, privātās dzīves un patērētāju tiesību aizsardzība ***II

P6_TA(2009)0360

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0698),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0723),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0257/2009),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienotos Komisijas paziņojumus; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienotos Komisijas paziņojumus;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 24.9.2008., P6_TA(2008)0452.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC2-COD(2007)0248

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja otrajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/136/EK.)

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaPIELIKUMS

Komisijas paziņojums par universālo pakalpojumu

(3.a) apsvērums - universālais pakalpojums

Komisija ņem vērā apsvēruma (3.a) tekstu, par ko vienojies Eiropas Parlaments un Padome.

Komisija šajā kontekstā vēlas atkārtoti apstiprināt, ka saskaņā ar tās 2008. gada 25. septembra Paziņojumu par universālā pakalpojuma darbības jomu elektroniskajos sakaru tīklos un pakalpojumos COM (2008)0572, 2009. gada laikā tā veicinās plašas ES mēroga debates, kurās tiks pārskatītas dažādas alternatīvas pieejas un visām ieinteresētajām pusēm tiks atļauts paust savu viedokli.

Komisija izveidos debašu kopsavilkumu Eiropas Parlamentam un Padomei adresētā paziņojumā un līdz 2010. gada 1. maijam ierosinās priekšlikumus, kas var būt nepieciešami saistībā ar Universālā pakalpojuma direktīvu.

Komisijas paziņojums - par personas datu aizsardzības pārkāpumu

E-privātuma direktīva — 2. panta h) punkts un 4. panta 3. punkts

Elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomas tiesiskā regulējuma reforma ES noteikumos par datu aizsardzību un privātumu ievieš jaunu jēdzienu — obligātu paziņojumu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, ko veikuši elektronisko komunikāciju pakalpojumu un tīklu nodrošinātāji. Tas ir būtisks solis ceļā uz uzlabotu drošības un privātuma aizsardzību, lai gan šajā posmā tas aprobežojas ar elektronisko komunikāciju jomu.

Komisija pieņem zināšanai Eiropas Parlamenta vēlmi, ka pienākums paziņot par personas datu aizsardzības pārkāpumu nedrīkst aprobežoties ar elektronisko komunikāciju nozari, bet tam jāattiecas arī uz tādām organizācijām kā informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji. Šāda pieeja būtu pilnībā saskaņota ar kopējās valsts politikas mērķi — uzlabot ES pilsoņu personas datu aizsardzību un to spēju rīkoties šādu datu ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā.

Šajā kontekstā Komisija vēlas atkārtoti apstiprināt savu uzskatu, kas norādīts sarunās par tiesiskā regulējuma reformu, ka debates par publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniedzēju pienākumu paziņot par personas datu aizsardzības pārkāpumiem vajadzētu paplašinat līdz vispārēji piemērojamām prasībām par paziņojumu par pārkāpumu.

Tādēļ Komisija nekavējoties uzsāks atbilstošu sagatavošanās darbu, kas ietvers konsultācijas ar ieinteresētajām personām, lai līdz 2011. gada beigām tiktāl, cik tas ir vajadzīgs, ierosinātu ar šo jomu saistītus priekšlikumus. Papildus tam Komisija apspriedīsies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju par Direktīvā 2002/58/EK noteikto ziņošanas par datu aizsardzības pārkāpumiem noteikumu principu iespējamu piemērošanu citās nozarēs neatkarīgi no iesaistītās nozares vai datu veida.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/262

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaElektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***II

P6_TA(2009)0361

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0697),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0724),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0272/2009),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 24.9.2008., P6_TA(2008)0449.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC2-COD(2007)0247

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. punktā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Lai noteiktu to, vai ir nepieciešams izdarīt grozījumus, ņemot vērā tehnoloģijas un tirgus attīstību, Komisija regulāri pārskata piecas direktīvas, kas veido pašreizējo ES tiesisko regulējumu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā (Direktīva 2002/21/EK (pamatdirektīva) (4), Direktīva 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) (5), Direktīva 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (8) (turpmāk visas kopā “pamatdirektīva un īpašās direktīvas”). |
| --- | --- |

(1)

Lai noteiktu to, vai ir nepieciešams izdarīt grozījumus, ņemot vērā tehnoloģijas un tirgus attīstību, Komisija regulāri pārskata piecas direktīvas, kas veido pašreizējo ES tiesisko regulējumu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā (Direktīva 2002/21/EK (pamatdirektīva) (4), Direktīva 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) (5), Direktīva 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (8) (turpmāk visas kopā “pamatdirektīva un īpašās direktīvas”).

| (2) | Komisija sākotnējos konstatējumus šajā sakarā izklāstīja 2006. gada 29. jūnija paziņojumā “Par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu”. Pamatojoties uz šiem sākotnējiem konstatējumiem, tika sarīkota sabiedriskā apspriešana, kuras gaitā izkristalizējās vissvarīgākā risināmā problēma, proti, elektronisko komunikāciju jomā vēl joprojām nav izveidots iekšējais tirgus. Īpaši tika uzsvērts tas, ka regulējuma sadrumstalotība un valsts regulatīvo iestāžu rīcības nekonsekvence ne tikai apdraud attiecīgās nozares konkurētspēju, bet arī neļauj patērētājiem izmantot ievērojamās priekšrocības, ko sniedz pārrobežu konkurence. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sākotnējos konstatējumus šajā sakarā izklāstīja 2006. gada 29. jūnija paziņojumā “Par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu”. Pamatojoties uz šiem sākotnējiem konstatējumiem, tika sarīkota sabiedriskā apspriešana, kuras gaitā izkristalizējās vissvarīgākā risināmā problēma, proti, elektronisko komunikāciju jomā vēl joprojām nav izveidots iekšējais tirgus. Īpaši tika uzsvērts tas, ka regulējuma sadrumstalotība un valsts regulatīvo iestāžu rīcības nekonsekvence ne tikai apdraud attiecīgās nozares konkurētspēju, bet arī neļauj patērētājiem izmantot ievērojamās priekšrocības, ko sniedz pārrobežu konkurence.

| (3) | Tāpēc ir jāreformē ES tiesiskais regulējums elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, lai pilnveidotu elektronisko komunikāciju iekšējo tirgu, nostiprinot Kopienas mehānismu to operatoru darbības regulēšanai, kuriem ir būtiska ietekme galvenajos tirgos. To papildina Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Regula (EK) Nr. .../2009, [ar ko izveido Eiropas
  Elektronisko sakaru regulatoru iestādi
  (EESRI)
  un Biroju
  ] (9). Reformas gaitā tiks izstrādāta arī efektīvas radiofrekvenču spektra pārvaldības stratēģija, lai radītu vienotu Eiropas informācijas telpu un paredzētu stingrākus noteikumus attiecībā uz lietotājiem ar invaliditāti, tādējādi veidojot iekļaujošu informācijas sabiedrību. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc ir jāreformē ES tiesiskais regulējums elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, lai pilnveidotu elektronisko komunikāciju iekšējo tirgu, nostiprinot Kopienas mehānismu to operatoru darbības regulēšanai, kuriem ir būtiska ietekme galvenajos tirgos. To papildina Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Regula (EK) Nr. .../2009, [ar ko izveido Eiropas
  Elektronisko sakaru regulatoru iestādi
  (EESRI)
  un Biroju
  ] (9). Reformas gaitā tiks izstrādāta arī efektīvas radiofrekvenču spektra pārvaldības stratēģija, lai radītu vienotu Eiropas informācijas telpu un paredzētu stingrākus noteikumus attiecībā uz lietotājiem ar invaliditāti, tādējādi veidojot iekļaujošu informācijas sabiedrību.

| (4) | Atzīstot, ka internets ir būtisks izglītībai un vārda brīvības un piekļuves informācijai praktiskai īstenošanai, jebkuriem ierobežojumiem, kas tiek piemēroti šo pamattiesību izmantošanai, būtu jāatbilst Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai. Saistībā ar šiem jautājumiem Komisijai būtu jāuzsāk plaša sabiedriska apspriešana. |
| --- | --- |

(4)

Atzīstot, ka internets ir būtisks izglītībai un vārda brīvības un piekļuves informācijai praktiskai īstenošanai, jebkuriem ierobežojumiem, kas tiek piemēroti šo pamattiesību izmantošanai, būtu jāatbilst Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai. Saistībā ar šiem jautājumiem Komisijai būtu jāuzsāk plaša sabiedriska apspriešana.

| (5) | Mērķis ir pakāpeniski samazināt iepriekšējos sektora īpašos noteikumus, attīstoties tirgus konkurencei, un lai galu galā elektronisko sakaru jomu regulētu tikai konkurences tiesību akti. Ņemot vērā to, ka pēdējos gados elektronisko sakaru tirgos ir bijusi vērojama spēcīga konkurences izaugsme, ir būtiski, lai ex ante regulatīvie pienākumi būtu noteikti tikai apstākļos, kad nepastāv pilnvērtīga un ilgtspējīga konkurence. |
| --- | --- |

(5)

Mērķis ir pakāpeniski samazināt iepriekšējos sektora īpašos noteikumus, attīstoties tirgus konkurencei, un lai galu galā elektronisko sakaru jomu regulētu tikai konkurences tiesību akti. Ņemot vērā to, ka pēdējos gados elektronisko sakaru tirgos ir bijusi vērojama spēcīga konkurences izaugsme, ir būtiski, lai ex ante regulatīvie pienākumi būtu noteikti tikai apstākļos, kad nepastāv pilnvērtīga un ilgtspējīga konkurence.

| (6) | Sagatavojot pārskatus par pamatdirektīvas un īpašo direktīvu darbību, Komisijai jānovērtē, vai atbilstīgi tirgus attīstībai un ņemot vērā gan konkurenci, gan patērētāju aizsardzību, joprojām ir nepieciešams nozares ex ante regulējums, kas noteikts Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. līdz 13.a punktā un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantā, vai arī minētie noteikumi būtu jāgroza vai jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Sagatavojot pārskatus par pamatdirektīvas un īpašo direktīvu darbību, Komisijai jānovērtē, vai atbilstīgi tirgus attīstībai un ņemot vērā gan konkurenci, gan patērētāju aizsardzību, joprojām ir nepieciešams nozares ex ante regulējums, kas noteikts Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. līdz 13.a punktā un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantā, vai arī minētie noteikumi būtu jāgroza vai jāatceļ.

| (7) | Lai nodrošinātu samērīgu un pielāgotu pieeju mainīgiem konkurences apstākļiem, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt spējīgām noteikt vietējos tirgus un/vai atcelt reglamentējošās saistības tirgos un/vai ģeogrāfiskajās zonās, kurās ir efektīva infrastruktūras konkurence. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu samērīgu un pielāgotu pieeju mainīgiem konkurences apstākļiem, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt spējīgām noteikt vietējos tirgus un/vai atcelt reglamentējošās saistības tirgos un/vai ģeogrāfiskajās zonās, kurās ir efektīva infrastruktūras konkurence.

| (8) | Lai sasniegtu Lisabonas Programmas mērķus, ir nepieciešami pienācīgi stimuli ieguldījumiem jaunos ātrgaitas tīklos, kas veicinās inovācijas saistībā ar satura ziņā daudzveidīga interneta pakalpojumiem un stiprinās Eiropas Savienības konkurētspēju starptautiskā mērogā. Šādiem tīkliem ir milzīgas iespējas sniegt priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā. Tāpēc ir svarīgi, izmantojot regulatīvo noteikumu prognozējamību un konsekvenci, veicināt ilgtspējīgus ieguldījumus šo jauno tīklu attīstībā, vienlaikus aizsargājot konkurenci un sekmējot patērētāju izvēli. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu Lisabonas Programmas mērķus, ir nepieciešami pienācīgi stimuli ieguldījumiem jaunos ātrgaitas tīklos, kas veicinās inovācijas saistībā ar satura ziņā daudzveidīga interneta pakalpojumiem un stiprinās Eiropas Savienības konkurētspēju starptautiskā mērogā. Šādiem tīkliem ir milzīgas iespējas sniegt priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā. Tāpēc ir svarīgi, izmantojot regulatīvo noteikumu prognozējamību un konsekvenci, veicināt ilgtspējīgus ieguldījumus šo jauno tīklu attīstībā, vienlaikus aizsargājot konkurenci un sekmējot patērētāju izvēli.

| (9) | Komisija 2006. gada 20. marta paziņojumā “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” atzina, ka Eiropas Savienībā pastāv teritoriālas atšķirības attiecībā uz piekļuvi ātrdarbīgiem platjoslas pakalpojumiem. Vieglāka piekļuve radiofrekvenču spektram veicinās ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu attīstību attālos reģionos. Lai gan platjoslas savienojumu skaits kopumā ir palielinājies, piekļuvi dažādos reģionos ierobežo augstās izmaksas, ko izraisa zems iedzīvotāju blīvums un lieli attālumi. Lai nodrošinātu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās nepietiekami attīstītos reģionos, elektronisko komunikāciju regulējumam jābūt saskaņotam ar citiem politikas virzieniem, piemēram, valsts atbalsta politiku, kohēzijas politiku vai plašākiem industriālās politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2006. gada 20. marta paziņojumā “Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” atzina, ka Eiropas Savienībā pastāv teritoriālas atšķirības attiecībā uz piekļuvi ātrdarbīgiem platjoslas pakalpojumiem. Vieglāka piekļuve radiofrekvenču spektram veicinās ātrdarbīgu platjoslas pakalpojumu attīstību attālos reģionos. Lai gan platjoslas savienojumu skaits kopumā ir palielinājies, piekļuvi dažādos reģionos ierobežo augstās izmaksas, ko izraisa zems iedzīvotāju blīvums un lieli attālumi. Lai nodrošinātu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās nepietiekami attīstītos reģionos, elektronisko komunikāciju regulējumam jābūt saskaņotam ar citiem politikas virzieniem, piemēram, valsts atbalsta politiku, kohēzijas politiku vai plašākiem industriālās politikas mērķiem.

| (10) | Publiski ieguldījumi tīklos ir jāveic saskaņā ar nediskriminācijas principu. To darot, publiskais atbalsts jāpiešķir, izmantojot atklātas, pārredzamas un uz konkurenci balstītas procedūras. |
| --- | --- |

(10)

Publiski ieguldījumi tīklos ir jāveic saskaņā ar nediskriminācijas principu. To darot, publiskais atbalsts jāpiešķir, izmantojot atklātas, pārredzamas un uz konkurenci balstītas procedūras.

| (11) | Lai visas valsts regulatīvās iestādes varētu sasniegt pamatdirektīvā un īpašajās direktīvās izklāstītos mērķus, jo īpaši tos, kas saistīti ar savstarpējo savietojamību, ir jāpaplašina pamatdirektīvas darbības joma, lai tā attiektos arī uz konkrētiem radioiekārtu un telekomunikāciju termināliekārtu aspektiem, kā tās definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (10), un uz patērētāju ierīcēm, ko izmanto digitālajai televīzijai, lai tā būtu vieglāk pieejama lietotājiem invalīdiem. |
| --- | --- |

(11)

Lai visas valsts regulatīvās iestādes varētu sasniegt pamatdirektīvā un īpašajās direktīvās izklāstītos mērķus, jo īpaši tos, kas saistīti ar savstarpējo savietojamību, ir jāpaplašina pamatdirektīvas darbības joma, lai tā attiektos arī uz konkrētiem radioiekārtu un telekomunikāciju termināliekārtu aspektiem, kā tās definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (10), un uz patērētāju ierīcēm, ko izmanto digitālajai televīzijai, lai tā būtu vieglāk pieejama lietotājiem invalīdiem.

| (12) | Dažas definīcijas ir jāprecizē vai jāmaina, lai ņemtu vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību un novērstu nenoteiktību, kas konstatēta tiesiskā regulējuma īstenošanā. |
| --- | --- |

(12)

Dažas definīcijas ir jāprecizē vai jāmaina, lai ņemtu vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību un novērstu nenoteiktību, kas konstatēta tiesiskā regulējuma īstenošanā.

| (13) | Jāstiprina valsts regulatīvo iestāžu neatkarība, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma efektīvāku piemērošanu un palielinātu to autoritāti un lēmumu paredzamību. Šajā nolūkā valsts tiesību aktos jāiestrādā īpašs noteikums, lai panāktu to, ka savu uzdevumu pildīšanā valsts regulatīvās iestādes, kas atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu vai domstarpību izšķiršanu starp uzņēmumiem, ir pasargātas no ārējas iejaukšanās vai politiska spiediena, kas varētu apdraudēt to spēju neatkarīgi izvērtēt tām uzticētos jautājumus. Šādas ārējās ietekmes rezultātā valsts likumdevēja iestāde vairs nespēj veikt valsts regulatīvās iestādes funkcijas saskaņā ar tiesisko regulējumu. Šim nolūkam jau no paša sākuma jāparedz noteikumi par valsts regulatīvās iestādes vadītāja atlaišanas iemesliem, lai novērstu visas pamatotās šaubas par minētās iestādes neitralitāti un tās spēju pretoties ārējiem faktoriem. Svarīgi ir tas, lai valsts regulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu, būtu pašām savs budžets, kas pirmām kārtām ļautu tām pieņemt darbā pietiekamu skaitu kvalificētu darbinieku. Pārredzamības nolūkā šis budžets ir jāpublicē katru gadu. |
| --- | --- |

(13)

Jāstiprina valsts regulatīvo iestāžu neatkarība, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma efektīvāku piemērošanu un palielinātu to autoritāti un lēmumu paredzamību. Šajā nolūkā valsts tiesību aktos jāiestrādā īpašs noteikums, lai panāktu to, ka savu uzdevumu pildīšanā valsts regulatīvās iestādes, kas atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu vai domstarpību izšķiršanu starp uzņēmumiem, ir pasargātas no ārējas iejaukšanās vai politiska spiediena, kas varētu apdraudēt to spēju neatkarīgi izvērtēt tām uzticētos jautājumus. Šādas ārējās ietekmes rezultātā valsts likumdevēja iestāde vairs nespēj veikt valsts regulatīvās iestādes funkcijas saskaņā ar tiesisko regulējumu. Šim nolūkam jau no paša sākuma jāparedz noteikumi par valsts regulatīvās iestādes vadītāja atlaišanas iemesliem, lai novērstu visas pamatotās šaubas par minētās iestādes neitralitāti un tās spēju pretoties ārējiem faktoriem. Svarīgi ir tas, lai valsts regulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu, būtu pašām savs budžets, kas pirmām kārtām ļautu tām pieņemt darbā pietiekamu skaitu kvalificētu darbinieku. Pārredzamības nolūkā šis budžets ir jāpublicē katru gadu.

| (14) | Lai tirgus dalībniekiem nodrošinātu juridisko noteiktību, pārsūdzības iestādēm savi pienākumi jāveic efektīvi, un it īpaši pārsūdzības procesiem nevajadzētu būt nepamatoti ilgiem.
  Pagaidu pasākumi, kas aptur valsts regulatīvās iestādes lēmuma darbību, jānosaka tikai steidzamos gadījumos, lai nepieļautu būtisku un neatgriezenisku kaitējumu pusei, kura pieprasa šos pasākumus, un ja tas nepieciešams interešu līdzsvara nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(14)

Lai tirgus dalībniekiem nodrošinātu juridisko noteiktību, pārsūdzības iestādēm savi pienākumi jāveic efektīvi, un it īpaši pārsūdzības procesiem nevajadzētu būt nepamatoti ilgiem.
  Pagaidu pasākumi, kas aptur valsts regulatīvās iestādes lēmuma darbību, jānosaka tikai steidzamos gadījumos, lai nepieļautu būtisku un neatgriezenisku kaitējumu pusei, kura pieprasa šos pasākumus, un ja tas nepieciešams interešu līdzsvara nodrošināšanai.

| (15) | Pārsūdzības iestādes ir ļoti atšķirīgi piemērojušas pagaidu pasākumus valsts regulatīvo iestāžu lēmumu apturēšanai. Lai panāktu konsekventāku pieeju, jāpiemēro kopīgi standarti saskaņā ar Kopienas judikatūru. Pārsūdzības iestādēm jābūt tiesīgām lūgt pieejamo informāciju, ko publicējusi
  EESRI
  . Ņemot vērā pārsūdzību nozīmi tiesiskā regulējuma vispārējā darbībā, jāizveido mehānisms, lai visās dalībvalstīs vāktu informāciju par pārsūdzībām un lēmumiem, ar ko aptur valsts regulatīvo iestāžu pieņemtos lēmumus, un minēto informāciju paziņotu Komisijai. |
| --- | --- |

(15)

Pārsūdzības iestādes ir ļoti atšķirīgi piemērojušas pagaidu pasākumus valsts regulatīvo iestāžu lēmumu apturēšanai. Lai panāktu konsekventāku pieeju, jāpiemēro kopīgi standarti saskaņā ar Kopienas judikatūru. Pārsūdzības iestādēm jābūt tiesīgām lūgt pieejamo informāciju, ko publicējusi
  EESRI
  . Ņemot vērā pārsūdzību nozīmi tiesiskā regulējuma vispārējā darbībā, jāizveido mehānisms, lai visās dalībvalstīs vāktu informāciju par pārsūdzībām un lēmumiem, ar ko aptur valsts regulatīvo iestāžu pieņemtos lēmumus, un minēto informāciju paziņotu Komisijai.

| (16) | Lai nodrošinātu to, ka valsts regulatīvās iestādes savus regulatīvos uzdevumus veic pilnvērtīgi, to vāktajos datos jāiekļauj grāmatvedības dati par mazumtirdzniecības tirgiem, kas saistīti ar vairumtirdzniecības tirgiem, kuros darbojas operators ar būtisku ietekmi tirgū un kurus attiecīgi regulē valsts regulatīvā iestāde. Tāpat datos jāietver arī dati, ar kuru palīdzību valsts regulatīvās iestādes var izvērtēt to, kā plānotā tīkla topoloģijas modernizācija vai pārmaiņas varētu ietekmēt konkurences attīstību vai vairumtirdzniecības produktus, ko piedāvā citiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu to, ka valsts regulatīvās iestādes savus regulatīvos uzdevumus veic pilnvērtīgi, to vāktajos datos jāiekļauj grāmatvedības dati par mazumtirdzniecības tirgiem, kas saistīti ar vairumtirdzniecības tirgiem, kuros darbojas operators ar būtisku ietekmi tirgū un kurus attiecīgi regulē valsts regulatīvā iestāde. Tāpat datos jāietver arī dati, ar kuru palīdzību valsts regulatīvās iestādes var izvērtēt to, kā plānotā tīkla topoloģijas modernizācija vai pārmaiņas varētu ietekmēt konkurences attīstību vai vairumtirdzniecības produktus, ko piedāvā citiem tirgus dalībniekiem.

| (17) | Apspriešanās valsts mērogā, kas paredzēta pamatdirektīvas 6. pantā, ir jāsarīko pirms apspriešanās Kopienas mērogā, kura paredzēta minētās direktīvas
  7. un 7.a pantā
  , lai Kopienā organizētajā apspriešanā tiktu atspoguļoti visu ieinteresēto aprindu viedokļi. Šādā veidā varētu izvairīties arī no vajadzības rīkot otru apspriešanos Kopienā, ja valstī veiktās apspriešanās rezultātā tiktu ieviestas izmaiņas plānotajā pasākumā. |
| --- | --- |

(17)

Apspriešanās valsts mērogā, kas paredzēta pamatdirektīvas 6. pantā, ir jāsarīko pirms apspriešanās Kopienas mērogā, kura paredzēta minētās direktīvas
  7. un 7.a pantā
  , lai Kopienā organizētajā apspriešanā tiktu atspoguļoti visu ieinteresēto aprindu viedokļi. Šādā veidā varētu izvairīties arī no vajadzības rīkot otru apspriešanos Kopienā, ja valstī veiktās apspriešanās rezultātā tiktu ieviestas izmaiņas plānotajā pasākumā.

| (18) | Valsts regulatīvo iestāžu rīcības brīvībai ir jābūt līdzsvarā ar konsekventas regulējuma prakses izveidi un tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, lai efektīvi veicinātu iekšējā tirgus attīstību un pilnveidi. Tāpēc valsts regulatīvajām iestādēm ir jāatbalsta darbības, ko iekšējā tirgus jomā veic Komisija un
  EESRI
  . |
| --- | --- |

(18)

Valsts regulatīvo iestāžu rīcības brīvībai ir jābūt līdzsvarā ar konsekventas regulējuma prakses izveidi un tiesiskā regulējuma konsekventu piemērošanu, lai efektīvi veicinātu iekšējā tirgus attīstību un pilnveidi. Tāpēc valsts regulatīvajām iestādēm ir jāatbalsta darbības, ko iekšējā tirgus jomā veic Komisija un
  EESRI
  .

| (19) | Kopienas mehānisms, ar kura palīdzību Komisija var pieprasīt valsts regulatīvajām iestādēm anulēt plānotos pasākumus, kas saistīti ar tirgus noteikšanu un operatoru atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, ir ievērojami palīdzējis panākt konsekventu pieeju to apstākļu noteikšanai, kādos var piemērot ex-ante regulējumu un kādos operatoriem piemēro šādu regulējumu. Komisijas veiktā tirgus uzraudzība un jo īpaši pieredze ar pamatdirektīvas 7. pantā paredzēto procedūru liecina, ka nekonsekvence, ar kādu valsts regulatīvās iestādes piemēro tiesiskās aizsardzības līdzekļus pat līdzīgos tirgus apstākļos, varētu kavēt elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus izveidi. Tādēļ Komisija drīkst piedalīties, lai nodrošinātu augstāku konsekvences līmeni tiesisko aizsardzības līdzekļu piemērošanā, pieņemot atzinumus par pasākumu projektiem, ko ierosinājušas valsts regulatīvās iestādes. Lai labāk izmantotu valsts regulatīvo iestāžu zināšanas par tirgus analīzi, Komisijai pirms lēmumu un/vai atzinumu pieņemšanas jāapspriežas ar
  EESRI
  . |
| --- | --- |

(19)

Kopienas mehānisms, ar kura palīdzību Komisija var pieprasīt valsts regulatīvajām iestādēm anulēt plānotos pasākumus, kas saistīti ar tirgus noteikšanu un operatoru atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, ir ievērojami palīdzējis panākt konsekventu pieeju to apstākļu noteikšanai, kādos var piemērot ex-ante regulējumu un kādos operatoriem piemēro šādu regulējumu. Komisijas veiktā tirgus uzraudzība un jo īpaši pieredze ar pamatdirektīvas 7. pantā paredzēto procedūru liecina, ka nekonsekvence, ar kādu valsts regulatīvās iestādes piemēro tiesiskās aizsardzības līdzekļus pat līdzīgos tirgus apstākļos, varētu kavēt elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus izveidi. Tādēļ Komisija drīkst piedalīties, lai nodrošinātu augstāku konsekvences līmeni tiesisko aizsardzības līdzekļu piemērošanā, pieņemot atzinumus par pasākumu projektiem, ko ierosinājušas valsts regulatīvās iestādes. Lai labāk izmantotu valsts regulatīvo iestāžu zināšanas par tirgus analīzi, Komisijai pirms lēmumu un/vai atzinumu pieņemšanas jāapspriežas ar
  EESRI
  .

| (20) | Ir svarīgi, lai tiesiskais regulējums tiktu īstenots laikus. Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu, ar ko valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt plānotu pasākumu, valsts regulatīvajām iestādēm jāiesniedz Komisijai pārskatīts pasākuma projekts. Ir jānosaka termiņš pārskatītā pasākuma paziņošanai Komisijai saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu, lai tirgus dalībnieki varētu zināt tirgus analīzes ilgumu un lai palielinātu juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

(20)

Ir svarīgi, lai tiesiskais regulējums tiktu īstenots laikus. Ja Komisija ir pieņēmusi lēmumu, ar ko valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt plānotu pasākumu, valsts regulatīvajām iestādēm jāiesniedz Komisijai pārskatīts pasākuma projekts. Ir jānosaka termiņš pārskatītā pasākuma paziņošanai Komisijai saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu, lai tirgus dalībnieki varētu zināt tirgus analīzes ilgumu un lai palielinātu juridisko noteiktību.

| (21) | Ņemot vērā īsos termiņus, kādi paredzēti Kopienas mēroga apspriešanās vajadzībām, Komisijai jāpiešķir pilnvaras pieņemt ieteikumus un/vai vadlīnijas, lai vienkāršotu procedūras informācijas apmaiņai starp Komisiju un valsts regulatīvajām iestādēm, piemēram, gadījumos, kas attiecas uz stabiliem tirgiem vai kas saistīti tikai ar nelielām izmaiņām iepriekš paziņotos pasākumos. Tāpat Komisijai jāpiešķir pilnvaras, lai būtu iespējams paredzēt atbrīvojumu no paziņošanas prasības, tādējādi atsevišķos gadījumos racionalizējot procedūras. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā īsos termiņus, kādi paredzēti Kopienas mēroga apspriešanās vajadzībām, Komisijai jāpiešķir pilnvaras pieņemt ieteikumus un/vai vadlīnijas, lai vienkāršotu procedūras informācijas apmaiņai starp Komisiju un valsts regulatīvajām iestādēm, piemēram, gadījumos, kas attiecas uz stabiliem tirgiem vai kas saistīti tikai ar nelielām izmaiņām iepriekš paziņotos pasākumos. Tāpat Komisijai jāpiešķir pilnvaras, lai būtu iespējams paredzēt atbrīvojumu no paziņošanas prasības, tādējādi atsevišķos gadījumos racionalizējot procedūras.

| (22) | Saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par invalīdu tiesībām, tiesiskajam regulējumam ir jānodrošina, lai kvalitatīvi pakalpojumi par pieņemamām cenām ir viegli pieejami visiem lietotājiem, tostarp invalīdiem, veciem cilvēkiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām. Amsterdamas akta galīgajai redakcijai pievienotajā Deklarācijā Nr. 22 ir paredzēts, ka Kopienas iestādēm, izstrādājot pasākumus saskaņā ar Līguma 95. pantu, ir jāņem vērā invalīdu vajadzības. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par invalīdu tiesībām, tiesiskajam regulējumam ir jānodrošina, lai kvalitatīvi pakalpojumi par pieņemamām cenām ir viegli pieejami visiem lietotājiem, tostarp invalīdiem, veciem cilvēkiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām. Amsterdamas akta galīgajai redakcijai pievienotajā Deklarācijā Nr. 22 ir paredzēts, ka Kopienas iestādēm, izstrādājot pasākumus saskaņā ar Līguma 95. pantu, ir jāņem vērā invalīdu vajadzības.

| (23) | Konkurences tirgus lietotājiem sniegs plašu satura, lietotņu un pakalpojumu izvēli. Valsts regulatīvajām iestādēm jāveicina lietotāju iespējas piekļūt un izplatīt informāciju un izmantot lietotnes un pakalpojumus. |
| --- | --- |

(23)

Konkurences tirgus lietotājiem sniegs plašu satura, lietotņu un pakalpojumu izvēli. Valsts regulatīvajām iestādēm jāveicina lietotāju iespējas piekļūt un izplatīt informāciju un izmantot lietotnes un pakalpojumus.

| (24) | Radiofrekvences jāuzskata par ierobežotu sabiedrisko resursu, kam ir būtiska sabiedriska un tirgus vērtība. Sabiedrības interesēs ir panākt, lai šāda radiofrekvenču spektra pārvaldība būtu pēc iespējas efektīvāka un pilnvērtīgāka no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa, ņemot vērā
  radiofrekvenču spektra būtisko lomu elektroniskajos sakaros un
  kultūru daudzveidības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma
  un sociālās un teritoriālās kohēzijas
  mērķus.
  Tāpēc
  pakāpeniski
  jālikvidē
  šķēršļi tā efektīvai izmantošanai. |
| --- | --- |

(24)

Radiofrekvences jāuzskata par ierobežotu sabiedrisko resursu, kam ir būtiska sabiedriska un tirgus vērtība. Sabiedrības interesēs ir panākt, lai šāda radiofrekvenču spektra pārvaldība būtu pēc iespējas efektīvāka un pilnvērtīgāka no ekonomiskā, sociālā un vides viedokļa, ņemot vērā
  radiofrekvenču spektra būtisko lomu elektroniskajos sakaros un
  kultūru daudzveidības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma
  un sociālās un teritoriālās kohēzijas
  mērķus.
  Tāpēc
  pakāpeniski
  jālikvidē
  šķēršļi tā efektīvai izmantošanai.

| (25) | Ar radiofrekvenču spektra politiku saistītās darbības Eiropas Kopienā nedrīkst skart pasākumus, kas atbilstoši Kopienas tiesībām veikti Kopienas vai valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus, jo īpaši attiecībā uz satura regulējumu un audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku, kā arī dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savu radiofrekvenču spektru sabiedriskās kārtības, drošības un aizsardzības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

(25)

Ar radiofrekvenču spektra politiku saistītās darbības Eiropas Kopienā nedrīkst skart pasākumus, kas atbilstoši Kopienas tiesībām veikti Kopienas vai valstu līmenī, lai sasniegtu vispārējo interešu mērķus, jo īpaši attiecībā uz satura regulējumu un audiovizuālo un plašsaziņas līdzekļu politiku, kā arī dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savu radiofrekvenču spektru sabiedriskās kārtības, drošības un aizsardzības nodrošināšanai.

| (26) | ņemot vērā atšķirīgo situāciju dalībvalstīs, pēc pārejas no analogās uz digitālo zemes televīziju Eiropas Savienībā atbrīvosies ievērojama radiofrekvenču spektra daļa (t. s. “digitālā dividende”), jo digitālā tehnoloģija nodrošina augstāku pārraides efektivitāti. |
| --- | --- |

(26)

ņemot vērā atšķirīgo situāciju dalībvalstīs, pēc pārejas no analogās uz digitālo zemes televīziju Eiropas Savienībā atbrīvosies ievērojama radiofrekvenču spektra daļa (t. s. “digitālā dividende”), jo digitālā tehnoloģija nodrošina augstāku pārraides efektivitāti.

| (27) | Pirms tiek ierosināts īpašs saskaņošanas pasākums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (11), Komisijai jāveic ietekmes novērtējums par to, kādas ir ierosinātā pasākuma izmaksas un ieguvumi no tā, piemēram, apjomradīti ietaupījumi un pakalpojumu savstarpējā savietojamība, kas izdevīga patērētājiem, ietekme uz radiofrekvenču spektra izmantošanas efektivitāti vai pieprasījums dažādās Eiropas Savienības daļās pēc saskaņotas izmantošanas. |
| --- | --- |

(27)

Pirms tiek ierosināts īpašs saskaņošanas pasākums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (11), Komisijai jāveic ietekmes novērtējums par to, kādas ir ierosinātā pasākuma izmaksas un ieguvumi no tā, piemēram, apjomradīti ietaupījumi un pakalpojumu savstarpējā savietojamība, kas izdevīga patērētājiem, ietekme uz radiofrekvenču spektra izmantošanas efektivitāti vai pieprasījums dažādās Eiropas Savienības daļās pēc saskaņotas izmantošanas.

| (28) | Lai gan radiofrekvenču spektra pārvaldība paliek dalībvalstu kompetencē, ar
  stratēģisko plānošanu,
  koordināciju un, ja vajadzīgs, saskaņošanu Kopienas līmenī var palīdzēt nodrošināt to, lai spektra lietotāji varētu izmantot visas iekšējā tirgus priekšrocības un lai ES intereses varētu efektīvi aizstāvēt visā pasaulē.
  Šim nolūkam attiecīgā gadījumā ir jāpieņem radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmas, lai noteiktu politikas ievirzes un mērķus radiofrekvenču spektra lietošanas stratēģiskajai plānošanai un saskaņošanai Kopienā. Šīs politikas ievirzes un mērķi var attiekties uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas nepieciešama iekšējā tirgus izveidei un darbībai, un attiecīgos gadījumos var attiekties arī uz radiofrekvenču izmantošanas vispārējo atļauju vai individuālo tiesību piešķiršanas procedūru saskaņošanu, ja tas nepieciešams iekšējā tirgus šķēršļu novēršanai. Šīm politikas ievirzēm un mērķiem jābūt saskaņā ar šās direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem. |
| --- | --- |

(28)

Lai gan radiofrekvenču spektra pārvaldība paliek dalībvalstu kompetencē, ar
  stratēģisko plānošanu,
  koordināciju un, ja vajadzīgs, saskaņošanu Kopienas līmenī var palīdzēt nodrošināt to, lai spektra lietotāji varētu izmantot visas iekšējā tirgus priekšrocības un lai ES intereses varētu efektīvi aizstāvēt visā pasaulē.
  Šim nolūkam attiecīgā gadījumā ir jāpieņem radiofrekvenču spektra politikas daudzgadu programmas, lai noteiktu politikas ievirzes un mērķus radiofrekvenču spektra lietošanas stratēģiskajai plānošanai un saskaņošanai Kopienā. Šīs politikas ievirzes un mērķi var attiekties uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas nepieciešama iekšējā tirgus izveidei un darbībai, un attiecīgos gadījumos var attiekties arī uz radiofrekvenču izmantošanas vispārējo atļauju vai individuālo tiesību piešķiršanas procedūru saskaņošanu, ja tas nepieciešams iekšējā tirgus šķēršļu novēršanai. Šīm politikas ievirzēm un mērķiem jābūt saskaņā ar šās direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem.

| (29) | Komisija ir paudusi nodomu pirms šās direktīvas stāšanās spēkā grozīt Komisijas 2002. gada 26. jūlija Lēmumu 2002/622/EK, ar ko izveido radiofrekvenču spektra politikas grupu (12), lai tajā paredzētu mehānismu, kā Eiropas Parlaments un Padome varētu Radiofrekvenču spektra politikas grupai (RSPG) pieprasīt mutiskus vai rakstiskus atzinumus un ziņojumus par spektra politiku attiecībā uz elektroniskajiem sakariem, un lai RSPG sniegtu Komisijai konsultācijas par ierosināto radiofrekvenču politikas programmu saturu. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ir paudusi nodomu pirms šās direktīvas stāšanās spēkā grozīt Komisijas 2002. gada 26. jūlija Lēmumu 2002/622/EK, ar ko izveido radiofrekvenču spektra politikas grupu (12), lai tajā paredzētu mehānismu, kā Eiropas Parlaments un Padome varētu Radiofrekvenču spektra politikas grupai (RSPG) pieprasīt mutiskus vai rakstiskus atzinumus un ziņojumus par spektra politiku attiecībā uz elektroniskajiem sakariem, un lai RSPG sniegtu Komisijai konsultācijas par ierosināto radiofrekvenču politikas programmu saturu.

| (30) | Šīs direktīvas radiofrekvenču spektra pārvaldības noteikumiem jāatbilst to starptautisko un reģionālo organizāciju darbam, kuras nodarbojas ar radiofrekvenču spektra pārvaldību (piemēram, Starptautiskā Telekomunikāciju savienība (STS) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konference (CEPT)), lai nodrošinātu spektra izmantošanas efektīvu pārvaldību un saskaņošanu visā Kopienā
  un starp dalībvalstīm un citiem STS locekļiem
  . |
| --- | --- |

(30)

Šīs direktīvas radiofrekvenču spektra pārvaldības noteikumiem jāatbilst to starptautisko un reģionālo organizāciju darbam, kuras nodarbojas ar radiofrekvenču spektra pārvaldību (piemēram, Starptautiskā Telekomunikāciju savienība (STS) un Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konference (CEPT)), lai nodrošinātu spektra izmantošanas efektīvu pārvaldību un saskaņošanu visā Kopienā
  un starp dalībvalstīm un citiem STS locekļiem
  .

| (31) | Radiofrekvenču pārvaldībai ir jānodrošina kaitīgu traucējumu novēršana. Tāpēc ir jāizstrādā precīza kaitīgo traucējumu definīcija, lai nodrošinātu to, ka regulatīvā iejaukšanās notiek tikai tiktāl, ciktāl vajadzīgs šādu traucējumu novēršanai. |
| --- | --- |

(31)

Radiofrekvenču pārvaldībai ir jānodrošina kaitīgu traucējumu novēršana. Tāpēc ir jāizstrādā precīza kaitīgo traucējumu definīcija, lai nodrošinātu to, ka regulatīvā iejaukšanās notiek tikai tiktāl, ciktāl vajadzīgs šādu traucējumu novēršanai.

| (32) | Pašreizējā radiofrekvenču spektra pārvaldības un sadalījuma sistēma principā pamatojas uz administratīviem lēmumiem, kas nav pietiekami elastīgi, lai pielāgotos tehnoloģiskajām un ekonomiskajām pārmaiņām, jo īpaši straujajai attīstībai bezvadu tehnoloģijas jomā un pieaugošajam platjoslas pieprasījumam. Pārlieku atšķirīgā politika dažādās valstīs ir cēlonis lielākām izmaksām un zaudētām tirgus iespējām radiofrekvenču spektra lietotājiem, sadrumstalotība palēnina arī inovācijas tempus un kaitē iekšējam tirgum, patērētājiem un tautsaimniecībai kopumā. Turklāt radiofrekvenču piekļuves un izmantošanas nosacījumi var atšķirties atkarībā no operatora veida, savukārt šo operatoru nodrošinātie elektroniskie pakalpojumi lielā mērā pārklājas, tādējādi radot nesaskaņas tiesību turētāju starpā, atšķirības spektra piekļuves izmaksās un iespējamus traucējumus iekšējā tirgus darbībā. |
| --- | --- |

(32)

Pašreizējā radiofrekvenču spektra pārvaldības un sadalījuma sistēma principā pamatojas uz administratīviem lēmumiem, kas nav pietiekami elastīgi, lai pielāgotos tehnoloģiskajām un ekonomiskajām pārmaiņām, jo īpaši straujajai attīstībai bezvadu tehnoloģijas jomā un pieaugošajam platjoslas pieprasījumam. Pārlieku atšķirīgā politika dažādās valstīs ir cēlonis lielākām izmaksām un zaudētām tirgus iespējām radiofrekvenču spektra lietotājiem, sadrumstalotība palēnina arī inovācijas tempus un kaitē iekšējam tirgum, patērētājiem un tautsaimniecībai kopumā. Turklāt radiofrekvenču piekļuves un izmantošanas nosacījumi var atšķirties atkarībā no operatora veida, savukārt šo operatoru nodrošinātie elektroniskie pakalpojumi lielā mērā pārklājas, tādējādi radot nesaskaņas tiesību turētāju starpā, atšķirības spektra piekļuves izmaksās un iespējamus traucējumus iekšējā tirgus darbībā.

| (33) | Valstu robežas kļūst arvien maznozīmīgākas optimālas radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikšanai. Radiofrekvenču spektra piekļuves tiesību sadrumstalota pārvaldība ierobežo ieguldījumus un inovācijas un traucē operatoriem un iekārtu ražotājiem izmantot apjomradītus ietaupījumus, tādā veidā neļaujot izveidot iekšējo tirgu elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kam izmanto radiofrekvenču spektru. |
| --- | --- |

(33)

Valstu robežas kļūst arvien maznozīmīgākas optimālas radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikšanai. Radiofrekvenču spektra piekļuves tiesību sadrumstalota pārvaldība ierobežo ieguldījumus un inovācijas un traucē operatoriem un iekārtu ražotājiem izmantot apjomradītus ietaupījumus, tādā veidā neļaujot izveidot iekšējo tirgu elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, kam izmanto radiofrekvenču spektru.

| (34) | Ir jāpanāk elastīgāka spektra pārvaldība un piekļuve spektram, izsniedzot atļaujas neatkarīgi no tehnoloģijas un pakalpojuma, lai spektra lietotāji varētu izvēlēties labākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas izmantojami frekvenču joslās, kuras
  attiecīgos valsts frekvenču piešķīruma plānos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem
  ir
  deklarētas kā
  pieejamas elektronisko sakaru pakalpojumiem (“tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principi”). Tehnoloģiju un pakalpojumu administratīva noteikšana jāpiemēro gadījumos, kuros skarti vispārējas intereses mērķi, un tā skaidri jāpamato un regulāri jāpārskata. |
| --- | --- |

(34)

Ir jāpanāk elastīgāka spektra pārvaldība un piekļuve spektram, izsniedzot atļaujas neatkarīgi no tehnoloģijas un pakalpojuma, lai spektra lietotāji varētu izvēlēties labākās tehnoloģijas un pakalpojumus, kas izmantojami frekvenču joslās, kuras
  attiecīgos valsts frekvenču piešķīruma plānos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem
  ir
  deklarētas kā
  pieejamas elektronisko sakaru pakalpojumiem (“tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principi”). Tehnoloģiju un pakalpojumu administratīva noteikšana jāpiemēro gadījumos, kuros skarti vispārējas intereses mērķi, un tā skaidri jāpamato un regulāri jāpārskata.

| (35) | Tehnoloģijas neitralitātes principa ierobežojumiem ir jābūt atbilstīgiem un pamatotiem ar vajadzību novērst kaitīgus traucējumus (piemēram, nosakot emisiju maskas un jaudas līmeņus), nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību (ierobežojot elektromagnētisko lauku ietekmi uz sabiedrību), nodrošināt pakalpojumu pareizu darbību atbilstošā pakalpojuma tehniskās kvalitātes līmenī (vienlaikus ne vienmēr liedzot iespēju tajā pašā frekvenču joslā izmantot vairāk nekā vienu pakalpojumu), nodrošināt spektra pareizu koplietošanu (jo īpaši tad, ja tā izmantošanai ir izsniegtas tikai vispārējas atļaujas), aizsargāt spektra pilnvērtīgu izmantošanu vai sasniegt vispārēju interešu mērķi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(35)

Tehnoloģijas neitralitātes principa ierobežojumiem ir jābūt atbilstīgiem un pamatotiem ar vajadzību novērst kaitīgus traucējumus (piemēram, nosakot emisiju maskas un jaudas līmeņus), nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzību (ierobežojot elektromagnētisko lauku ietekmi uz sabiedrību), nodrošināt pakalpojumu pareizu darbību atbilstošā pakalpojuma tehniskās kvalitātes līmenī (vienlaikus ne vienmēr liedzot iespēju tajā pašā frekvenču joslā izmantot vairāk nekā vienu pakalpojumu), nodrošināt spektra pareizu koplietošanu (jo īpaši tad, ja tā izmantošanai ir izsniegtas tikai vispārējas atļaujas), aizsargāt spektra pilnvērtīgu izmantošanu vai sasniegt vispārēju interešu mērķi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| (36) | Lai neradītu pretrunas ar iepriekš iegūtām tiesībām, radiofrekvenču spektra lietotājiem jābūt arī iespējai brīvi izvēlēties pakalpojumus, kurus tie vēlas piedāvāt spektrā, uz ko attiecas pārejas pasākumi.
  No otras puses, jāatļauj pasākumi,
  kuri pieprasa nodrošināt konkrētu pakalpojumu, lai sasniegtu tādus skaidri noteiktus vispārēju interešu mērķus kā, piemēram, cilvēku drošība, vajadzība veicināt sociālo, reģionālo vai teritoriālo kohēziju vai radiofrekvenču spektra neefektīvas izmantošanas novēršana, ja šādi izņēmumi ir vajadzīgi un samērīgi. Minētajiem mērķiem jāietver kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšana, kā dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Izņemot gadījumus, kad tas ir nepieciešams cilvēku drošībai vai
  , izņēmuma kārtā, lai sasniegtu vispārēju interešu mērķus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, izņēmumi
  nedrīkstētu būt par cēloni tam, ka konkrētiem pakalpojumiem tiek piešķirtas ekskluzīvas izmantošanas tiesības, bet tiem būtu vienīgi jāpiešķir prioritāte šādiem pakalpojumiem, lai citi pakalpojumi vai tehnoloģijas varētu līdzāspastāvēt tajā pašā radiofrekvenču joslā, ciktāl tas iespējams. |
| --- | --- |

(36)

Lai neradītu pretrunas ar iepriekš iegūtām tiesībām, radiofrekvenču spektra lietotājiem jābūt arī iespējai brīvi izvēlēties pakalpojumus, kurus tie vēlas piedāvāt spektrā, uz ko attiecas pārejas pasākumi.
  No otras puses, jāatļauj pasākumi,
  kuri pieprasa nodrošināt konkrētu pakalpojumu, lai sasniegtu tādus skaidri noteiktus vispārēju interešu mērķus kā, piemēram, cilvēku drošība, vajadzība veicināt sociālo, reģionālo vai teritoriālo kohēziju vai radiofrekvenču spektra neefektīvas izmantošanas novēršana, ja šādi izņēmumi ir vajadzīgi un samērīgi. Minētajiem mērķiem jāietver kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšana, kā dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Izņemot gadījumus, kad tas ir nepieciešams cilvēku drošībai vai
  , izņēmuma kārtā, lai sasniegtu vispārēju interešu mērķus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, izņēmumi
  nedrīkstētu būt par cēloni tam, ka konkrētiem pakalpojumiem tiek piešķirtas ekskluzīvas izmantošanas tiesības, bet tiem būtu vienīgi jāpiešķir prioritāte šādiem pakalpojumiem, lai citi pakalpojumi vai tehnoloģijas varētu līdzāspastāvēt tajā pašā radiofrekvenču joslā, ciktāl tas iespējams.

| (37) | Dalībvalstu kompetencē ir noteikt darbības jomu un būtību visiem izņēmumiem, kas attiecas uz kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu. |
| --- | --- |

(37)

Dalībvalstu kompetencē ir noteikt darbības jomu un būtību visiem izņēmumiem, kas attiecas uz kultūras un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšanu.

| (38) | Tā kā radiofrekvenču spektra sadalījums konkrētām tehnoloģijām vai pakalpojumiem ir izņēmums no tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principa un ierobežo brīvību izvēlēties piedāvāto pakalpojumu vai izmantoto tehnoloģiju, visiem priekšlikumiem par šādu sadalījumu jābūt pārredzamiem, un ir jārīko to sabiedriskā apspriešana. |
| --- | --- |

(38)

Tā kā radiofrekvenču spektra sadalījums konkrētām tehnoloģijām vai pakalpojumiem ir izņēmums no tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes principa un ierobežo brīvību izvēlēties piedāvāto pakalpojumu vai izmantoto tehnoloģiju, visiem priekšlikumiem par šādu sadalījumu jābūt pārredzamiem, un ir jārīko to sabiedriskā apspriešana.

| (39) | Elastīguma un efektivitātes interesēs valsts regulatīvās iestādes var atļaut spektra lietotājiem brīvi nodot vai iznomāt savas izmantošanas tiesības trešām personām. Tas nodrošinātu radiofrekvenču spektra novērtēšanu tirgū. Valsts regulatīvajām iestādēm, ņemot vērā to pilnvaras nodrošināt spektra faktisku izmantošanu, ir jārīkojas, lai panāktu to, ka tirdzniecības dēļ netiek traucēta konkurence, spektram paliekot neizmantotam. |
| --- | --- |

(39)

Elastīguma un efektivitātes interesēs valsts regulatīvās iestādes var atļaut spektra lietotājiem brīvi nodot vai iznomāt savas izmantošanas tiesības trešām personām. Tas nodrošinātu radiofrekvenču spektra novērtēšanu tirgū. Valsts regulatīvajām iestādēm, ņemot vērā to pilnvaras nodrošināt spektra faktisku izmantošanu, ir jārīkojas, lai panāktu to, ka tirdzniecības dēļ netiek traucēta konkurence, spektram paliekot neizmantotam.

| (40) | Tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes un spēkā esošu spektra izmantošanas tiesību tirdzniecības ieviešanai var būt vajadzīgi pārejas noteikumi, tostarp pasākumi godīgas konkurences nodrošināšanai, jo jaunajā sistēmā dažiem spektra lietotājiem var pavērties iespēja konkurēt ar spektra lietotājiem, kuri spektra izmantošanas tiesības ir ieguvuši saskaņā ar apgrūtinošākiem noteikumiem un nosacījumiem.
  Turpretī tad, ja tiesības vispārējo interešu mērķa sasniegšanas nolūkā ir piešķirtas, atkāpjoties no vispārējiem noteikumiem vai saskaņā ar kritērijiem, kas nav objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, šādu tiesību turētāju stāvoklis nedrīkst nepamatoti kaitēt viņu jaunajiem konkurentiem vairāk, nekā tas ir nepieciešams minēto vispārējo interešu mērķa vai cita saistīta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(40)

Tehnoloģiju un pakalpojumu neitralitātes un spēkā esošu spektra izmantošanas tiesību tirdzniecības ieviešanai var būt vajadzīgi pārejas noteikumi, tostarp pasākumi godīgas konkurences nodrošināšanai, jo jaunajā sistēmā dažiem spektra lietotājiem var pavērties iespēja konkurēt ar spektra lietotājiem, kuri spektra izmantošanas tiesības ir ieguvuši saskaņā ar apgrūtinošākiem noteikumiem un nosacījumiem.
  Turpretī tad, ja tiesības vispārējo interešu mērķa sasniegšanas nolūkā ir piešķirtas, atkāpjoties no vispārējiem noteikumiem vai saskaņā ar kritērijiem, kas nav objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, šādu tiesību turētāju stāvoklis nedrīkst nepamatoti kaitēt viņu jaunajiem konkurentiem vairāk, nekā tas ir nepieciešams minēto vispārējo interešu mērķa vai cita saistīta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai.

| (41) | Lai veicinātu iekšējā tirgus darbību un atbalstītu pārrobežu pakalpojumu izveidi, ir jāpilnvaro Komisija numerācijas jomā paredzēt tehniskus īstenošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(41)

Lai veicinātu iekšējā tirgus darbību un atbalstītu pārrobežu pakalpojumu izveidi, ir jāpilnvaro Komisija numerācijas jomā paredzēt tehniskus īstenošanas pasākumus.

| (42) | Atļaujas, kas izsniegtas uzņēmumiem, kuri nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus, un kas ļauj tiem iegūt piekļuvi sabiedriskam vai privātam īpašumam, ir būtisks faktors elektronisko komunikāciju tīklu vai jaunu tīkla elementu izveidei. Tāpēc nevajadzīgi sarežģītas un lēnas procedūras ceļa tiesību piešķiršanai var radīt ievērojamu šķērsli konkurences attīstībai. Tāpēc ir jāvienkāršo veids, kādā pilnvaroti uzņēmumi iegūst ceļa tiesības. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt iespējai koordinēt ceļa tiesību iegūšanu, sniedzot attiecīgu informāciju savās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

(42)

Atļaujas, kas izsniegtas uzņēmumiem, kuri nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus, un kas ļauj tiem iegūt piekļuvi sabiedriskam vai privātam īpašumam, ir būtisks faktors elektronisko komunikāciju tīklu vai jaunu tīkla elementu izveidei. Tāpēc nevajadzīgi sarežģītas un lēnas procedūras ceļa tiesību piešķiršanai var radīt ievērojamu šķērsli konkurences attīstībai. Tāpēc ir jāvienkāršo veids, kādā pilnvaroti uzņēmumi iegūst ceļa tiesības. Valsts regulatīvajām iestādēm ir jābūt iespējai koordinēt ceļa tiesību iegūšanu, sniedzot attiecīgu informāciju savās tīmekļa vietnēs.

| (43) | Ir jāpastiprina dalībvalstu pilnvaras attiecībā uz ceļa tiesību turētājiem, lai nodrošinātu jauna tīkla ierīkošanu vai paplašināšanu taisnīgā, efektīvā un videi nekaitīgā veidā un neatkarīgi no pienākuma, kas uzlikts operatoram ar būtisku ietekmi tirgū, proti, piešķirt piekļuvi tā elektronisko komunikāciju tīkliem. Iekārtu koplietošanas uzlabojumi var būtiski sekmēt konkurenci un mazināt uzņēmumu vispārējās finansiālās un ar vidi saistītās izmaksas, kas tiem rodas, ierīkojot elektronisko sakaru infrastruktūru, jo īpaši saistībā ar jauniem piekļuves tīkliem. Valsts regulatīvajām iestādēm jābūt pilnvarām prasīt, lai uzņēmumi, kuriem ir tiesības uzstādīt iekārtas uz, virs vai zem valsts īpašuma vai privātīpašuma, atļauj šādu iekārtu vai īpašuma koplietošanu (tostarp fizisku līdzāsatrašanos), lai sekmētu efektīvus ieguldījumus infrastruktūrā un veicinātu inovācijas, pēc atbilstīga sabiedriskās apspriešanās laikposma, kurā visām ieinteresētajām pusēm jādod iespēja izteikt viedokli. Šādi koplietošanas vai koordinēšanas pasākumi var ietvert noteikumus par iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadali, un ar tiem būtu jānodrošina, ka attiecīgiem uzņēmumiem tiek pienācīgi atlīdzināts risks. Valsts regulatīvajām iestādēm jo īpaši jābūt pilnvarām paredzēt tīkla elementu un saistītu iekārtu koplietošanu, piemēram, attiecībā uz kabeļu šahtām, stabiem, kabeļu akām, ārpustelpu sadales punktiem, antenām, torņiem un citām atbalsta konstrukcijām, ēkām vai ēku ievadiem, kā arī to, ka labāk saskaņo inženiertehniskos būvdarbus. Kompetentajām iestādēm, jo īpaši vietējām iestādēm, sadarbībā ar valsts regulatīvajām iestādēm jāvienojas par atbilstīgām koordinācijas procedūrām, lai koordinētu valsts būvniecības līgumus un citas attiecīgas publiskās iekārtās vai īpašumu; šīs procedūras var ietvert arī procedūras, ar ko nodrošina, ka ieinteresētajām pusēm ir informācija par attiecīgām publiskām iekārtām vai īpašumiem un par notiekošiem un plānotiem valsts būvdarbiem, ka tās laikus ir informētas par šādiem darbiem un ka pēc iespējas tiek veicināta ilgtermiņa koplietošana. |
| --- | --- |

(43)

Ir jāpastiprina dalībvalstu pilnvaras attiecībā uz ceļa tiesību turētājiem, lai nodrošinātu jauna tīkla ierīkošanu vai paplašināšanu taisnīgā, efektīvā un videi nekaitīgā veidā un neatkarīgi no pienākuma, kas uzlikts operatoram ar būtisku ietekmi tirgū, proti, piešķirt piekļuvi tā elektronisko komunikāciju tīkliem. Iekārtu koplietošanas uzlabojumi var būtiski sekmēt konkurenci un mazināt uzņēmumu vispārējās finansiālās un ar vidi saistītās izmaksas, kas tiem rodas, ierīkojot elektronisko sakaru infrastruktūru, jo īpaši saistībā ar jauniem piekļuves tīkliem. Valsts regulatīvajām iestādēm jābūt pilnvarām prasīt, lai uzņēmumi, kuriem ir tiesības uzstādīt iekārtas uz, virs vai zem valsts īpašuma vai privātīpašuma, atļauj šādu iekārtu vai īpašuma koplietošanu (tostarp fizisku līdzāsatrašanos), lai sekmētu efektīvus ieguldījumus infrastruktūrā un veicinātu inovācijas, pēc atbilstīga sabiedriskās apspriešanās laikposma, kurā visām ieinteresētajām pusēm jādod iespēja izteikt viedokli. Šādi koplietošanas vai koordinēšanas pasākumi var ietvert noteikumus par iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadali, un ar tiem būtu jānodrošina, ka attiecīgiem uzņēmumiem tiek pienācīgi atlīdzināts risks. Valsts regulatīvajām iestādēm jo īpaši jābūt pilnvarām paredzēt tīkla elementu un saistītu iekārtu koplietošanu, piemēram, attiecībā uz kabeļu šahtām, stabiem, kabeļu akām, ārpustelpu sadales punktiem, antenām, torņiem un citām atbalsta konstrukcijām, ēkām vai ēku ievadiem, kā arī to, ka labāk saskaņo inženiertehniskos būvdarbus. Kompetentajām iestādēm, jo īpaši vietējām iestādēm, sadarbībā ar valsts regulatīvajām iestādēm jāvienojas par atbilstīgām koordinācijas procedūrām, lai koordinētu valsts būvniecības līgumus un citas attiecīgas publiskās iekārtās vai īpašumu; šīs procedūras var ietvert arī procedūras, ar ko nodrošina, ka ieinteresētajām pusēm ir informācija par attiecīgām publiskām iekārtām vai īpašumiem un par notiekošiem un plānotiem valsts būvdarbiem, ka tās laikus ir informētas par šādiem darbiem un ka pēc iespējas tiek veicināta ilgtermiņa koplietošana.

| (44) | Uzticama un droša informācijas nodošana elektronisko komunikāciju tīklos ieņem arvien nozīmīgāku vietu visā ekonomikā un sabiedrībā. Sistēmas sarežģītība, tehniskas kļūmes vai cilvēku kļūdas, negadījumi vai uzbrukumi var ietekmēt tās fiziskās infrastruktūras darbību un pieejamību, ar kuras palīdzību ES iedzīvotājiem tiek nodrošināti svarīgi pakalpojumi, tostarp e-pārvaldes pakalpojumi. Tāpēc valsts regulatīvajām iestādēm ir jānodrošina publisko komunikāciju tīklu integritāte un drošība. Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) (13) ir jāiesaistās, lai nodrošinātu augsta elektronisko komunikāciju drošības pakāpe, tostarp daloties pieredzē un sniedzot atzinumus, kā arī veicinot apmaiņu ar labāko praksi. Gan ENISA, gan valsts regulatīvo iestāžu rīcībā jābūt to pienākumu pildīšanai vajadzīgajiem līdzekļiem, tostarp pilnvarām saņemt pietiekamu informāciju, lai varētu novērtēt tīklu vai pakalpojumu drošības pakāpi, kā arī iegūt visaptverošus un ticamus datus par aktuāliem drošības incidentiem, kas ir būtiski ietekmējuši tīklu vai pakalpojumu darbību. Ņemot vērā to, ka atbilstīgas drošības pakāpes veiksmīga izvēle nav vienreizējs pasākums, bet gan nepārtraukts īstenošanas, pārskatīšanas un atjaunināšanas process, ir jāpieprasa elektronisko komunikāciju tīklu nodrošinātājiem un pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, lai aizsargātu to integritāti un drošību saskaņā ar novērtētajiem apdraudējumiem, ņemot vērā jaunākos sasniegumus šajā jomā. |
| --- | --- |

(44)

Uzticama un droša informācijas nodošana elektronisko komunikāciju tīklos ieņem arvien nozīmīgāku vietu visā ekonomikā un sabiedrībā. Sistēmas sarežģītība, tehniskas kļūmes vai cilvēku kļūdas, negadījumi vai uzbrukumi var ietekmēt tās fiziskās infrastruktūras darbību un pieejamību, ar kuras palīdzību ES iedzīvotājiem tiek nodrošināti svarīgi pakalpojumi, tostarp e-pārvaldes pakalpojumi. Tāpēc valsts regulatīvajām iestādēm ir jānodrošina publisko komunikāciju tīklu integritāte un drošība. Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA) (13) ir jāiesaistās, lai nodrošinātu augsta elektronisko komunikāciju drošības pakāpe, tostarp daloties pieredzē un sniedzot atzinumus, kā arī veicinot apmaiņu ar labāko praksi. Gan ENISA, gan valsts regulatīvo iestāžu rīcībā jābūt to pienākumu pildīšanai vajadzīgajiem līdzekļiem, tostarp pilnvarām saņemt pietiekamu informāciju, lai varētu novērtēt tīklu vai pakalpojumu drošības pakāpi, kā arī iegūt visaptverošus un ticamus datus par aktuāliem drošības incidentiem, kas ir būtiski ietekmējuši tīklu vai pakalpojumu darbību. Ņemot vērā to, ka atbilstīgas drošības pakāpes veiksmīga izvēle nav vienreizējs pasākums, bet gan nepārtraukts īstenošanas, pārskatīšanas un atjaunināšanas process, ir jāpieprasa elektronisko komunikāciju tīklu nodrošinātājiem un pakalpojumu sniedzējiem veikt pasākumus, lai aizsargātu to integritāti un drošību saskaņā ar novērtētajiem apdraudējumiem, ņemot vērā jaunākos sasniegumus šajā jomā.

| (45) | Dalībvalstīm jāparedz pienācīgs sabiedriskās apspriešanās periods pirms īpašo pasākumu pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kas nodrošina sabiedriskos komunikāciju tīklus vai publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, veic nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai pienācīgi pārvaldītu tīklu un pakalpojumu drošības risku vai lai nodrošinātu savu tīklu integritāti. |
| --- | --- |

(45)

Dalībvalstīm jāparedz pienācīgs sabiedriskās apspriešanās periods pirms īpašo pasākumu pieņemšanas, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kas nodrošina sabiedriskos komunikāciju tīklus vai publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, veic nepieciešamos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai pienācīgi pārvaldītu tīklu un pakalpojumu drošības risku vai lai nodrošinātu savu tīklu integritāti.

| (46) | Ja ir jāpanāk vienošanās par kopīgām drošības prasībām, Komisija ir jāpilnvaro pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai panāktu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu pienācīgu drošības pakāpi iekšējā tirgū. ENISA ir jāiesaistās piemērotu tehnisku un organizatorisku drošības pasākumu saskaņošanā, nodrošinot speciālistu ieteikumus. Valsts regulatīvajām iestādēm jābūt pilnvarotām izdot saistošas instrukcijas par tehniskiem īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar pamatdirektīvu. Lai tās varētu veikt savus pienākumus, tām jābūt pilnvarotām izmeklēt neievērošanas gadījumus un piemērot sankcijas. |
| --- | --- |

(46)

Ja ir jāpanāk vienošanās par kopīgām drošības prasībām, Komisija ir jāpilnvaro pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, lai panāktu elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu pienācīgu drošības pakāpi iekšējā tirgū. ENISA ir jāiesaistās piemērotu tehnisku un organizatorisku drošības pasākumu saskaņošanā, nodrošinot speciālistu ieteikumus. Valsts regulatīvajām iestādēm jābūt pilnvarotām izdot saistošas instrukcijas par tehniskiem īstenošanas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar pamatdirektīvu. Lai tās varētu veikt savus pienākumus, tām jābūt pilnvarotām izmeklēt neievērošanas gadījumus un piemērot sankcijas.

| (47) | Lai elektronisko komunikāciju tirgos nepieļautu konkurences kropļošanu vai ierobežošanu, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai veikt pasākumus, lai novērstu ievērojamas ietekmes tirgū izmantošanu no viena tirgus uz citu cieši saistītu tirgu. Jābūt skaidram, ka uzņēmuma, kuram ir ievērojama ietekme pirmajā tirgū, ietekmi otrajā tirgū var uzskatīt par ievērojamu tikai tad, ja saites starp abiem tirgiem ir tādas, kas ļauj ietekmi pirmajā tirgū izmantot otrajā tirgū, un ja otrais tirgus ir pakļauts ex ante regulēšanai saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem

   (14)

  . |
| --- | --- |

(47)

Lai elektronisko komunikāciju tirgos nepieļautu konkurences kropļošanu vai ierobežošanu, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai veikt pasākumus, lai novērstu ievērojamas ietekmes tirgū izmantošanu no viena tirgus uz citu cieši saistītu tirgu. Jābūt skaidram, ka uzņēmuma, kuram ir ievērojama ietekme pirmajā tirgū, ietekmi otrajā tirgū var uzskatīt par ievērojamu tikai tad, ja saites starp abiem tirgiem ir tādas, kas ļauj ietekmi pirmajā tirgū izmantot otrajā tirgū, un ja otrais tirgus ir pakļauts ex ante regulēšanai saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem

   (14)

  .

| (48) | Lai tirgus dalībnieki varētu rēķināties ar noteiktību regulatīvo nosacījumu jomā, jānosaka termiņš tirgus analīzes veikšanai. Ir svarīgi veikt regulāras tirgus analīzes pieņemamā un piemērotā termiņā. Nosakot šo termiņu, jāņem vērā tas, vai iepriekš ir veikta konkrētā tirgus analīze un vai par to ir pienācīgi paziņots. Ja valsts regulatīvā iestāde neveic tirgus analīzi noteiktajā termiņā, tas var apdraudēt iekšējo tirgu, un parastās pārkāpumu procedūras var laikus neradīt vēlamo efektu. Tomēr attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei jābūt iespējai lūgt
  EESRI
  palīdzību, lai pabeigtu tirgus analīzi. Piemēram, šādu palīdzību var īstenot kā īpašu darba grupu, kurā ir citu valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(48)

Lai tirgus dalībnieki varētu rēķināties ar noteiktību regulatīvo nosacījumu jomā, jānosaka termiņš tirgus analīzes veikšanai. Ir svarīgi veikt regulāras tirgus analīzes pieņemamā un piemērotā termiņā. Nosakot šo termiņu, jāņem vērā tas, vai iepriekš ir veikta konkrētā tirgus analīze un vai par to ir pienācīgi paziņots. Ja valsts regulatīvā iestāde neveic tirgus analīzi noteiktajā termiņā, tas var apdraudēt iekšējo tirgu, un parastās pārkāpumu procedūras var laikus neradīt vēlamo efektu. Tomēr attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei jābūt iespējai lūgt
  EESRI
  palīdzību, lai pabeigtu tirgus analīzi. Piemēram, šādu palīdzību var īstenot kā īpašu darba grupu, kurā ir citu valsts regulatīvo iestāžu pārstāvji.

| (49) | Sakarā ar tehnoloģiskās inovācijas augsto līmeni un izteikto dinamiku elektronisko komunikāciju nozares tirgos ir jānodrošina regulējuma ātra, koordinēta un saskaņota pielāgošana Kopienas līmenī, jo pieredze liecina, ka atšķirības veidā, kā valsts regulatīvās iestādes īsteno ES tiesisko regulējumu, var radīt šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai. |
| --- | --- |

(49)

Sakarā ar tehnoloģiskās inovācijas augsto līmeni un izteikto dinamiku elektronisko komunikāciju nozares tirgos ir jānodrošina regulējuma ātra, koordinēta un saskaņota pielāgošana Kopienas līmenī, jo pieredze liecina, ka atšķirības veidā, kā valsts regulatīvās iestādes īsteno ES tiesisko regulējumu, var radīt šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai.

| (50) | Nozīmīgs uzdevums, kas uzticēts
  EESRI
  , ir vajadzības gadījumā pieņemt atzinumus par pārrobežu domstarpībām. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm šādos gadījumos ir jāņem vērā
  EESRI
  atzinumi. |
| --- | --- |

(50)

Nozīmīgs uzdevums, kas uzticēts
  EESRI
  , ir vajadzības gadījumā pieņemt atzinumus par pārrobežu domstarpībām. Tādēļ valsts regulatīvajām iestādēm šādos gadījumos ir jāņem vērā
  EESRI
  atzinumi.

| (51) | ES tiesiskā regulējuma īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka spēkā esošie noteikumi, ar kādiem valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas uzlikt sodus, nav izrādījušies pietiekams stimuls ievērot regulējuma prasības. Paredzot pienācīgas izpildes pilnvaras, var panākt ES tiesiskā regulējuma savlaicīgu īstenošanu un tādā veidā veicināt regulējuma noteiktību, kas ir svarīgs ieguldījumu stimuls. Visam tiesiskajam regulējumam ir raksturīgs tas, ka trūkst pilnvērtīga mehānisma rīcībai noteikumu neievērošanas gadījumos. Tāpēc ieviešot pamatdirektīvā jaunu noteikumu par to, kā rīkoties pamatdirektīvas vai īpašo direktīvu noteikumu pārkāpuma gadījumā, ir jānodrošina tas, ka visā ES tiesiskajā regulējumā tiek piemēroti konsekventi un saskanīgi noteikumu izpildes un pārkāpumu sodīšanas principi. |
| --- | --- |

(51)

ES tiesiskā regulējuma īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka spēkā esošie noteikumi, ar kādiem valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas uzlikt sodus, nav izrādījušies pietiekams stimuls ievērot regulējuma prasības. Paredzot pienācīgas izpildes pilnvaras, var panākt ES tiesiskā regulējuma savlaicīgu īstenošanu un tādā veidā veicināt regulējuma noteiktību, kas ir svarīgs ieguldījumu stimuls. Visam tiesiskajam regulējumam ir raksturīgs tas, ka trūkst pilnvērtīga mehānisma rīcībai noteikumu neievērošanas gadījumos. Tāpēc ieviešot pamatdirektīvā jaunu noteikumu par to, kā rīkoties pamatdirektīvas vai īpašo direktīvu noteikumu pārkāpuma gadījumā, ir jānodrošina tas, ka visā ES tiesiskajā regulējumā tiek piemēroti konsekventi un saskanīgi noteikumu izpildes un pārkāpumu sodīšanas principi.

| (52) | Spēkā esošajā ES tiesiskajā regulējumā ir iekļauti konkrēti noteikumi, lai veicinātu pāreju no 1998. gada vecā tiesiskā regulējuma uz 2002. gada jauno regulējumu. Šī pāreja ir pabeigta visās dalībvalstīs, un minētie noteikumi jāatceļ, jo tie ir kļuvuši lieki. |
| --- | --- |

(52)

Spēkā esošajā ES tiesiskajā regulējumā ir iekļauti konkrēti noteikumi, lai veicinātu pāreju no 1998. gada vecā tiesiskā regulējuma uz 2002. gada jauno regulējumu. Šī pāreja ir pabeigta visās dalībvalstīs, un minētie noteikumi jāatceļ, jo tie ir kļuvuši lieki.

| (53) | Vienlaikus jāveicina gan efektīvi ieguldījumi, gan konkurence, lai palielinātu ekonomikas izaugsmi, inovācijas un patērētāju izvēli. |
| --- | --- |

(53)

Vienlaikus jāveicina gan efektīvi ieguldījumi, gan konkurence, lai palielinātu ekonomikas izaugsmi, inovācijas un patērētāju izvēli.

| (54) | Konkurenci vislabāk var stiprināt ar ekonomiski efektīva līmeņa investīcijām jaunā un jau esošā infrastruktūrā un nepieciešamības gadījumā papildinot to ar reglamentēšanu, lai panāktu efektīvu konkurenci mazumtirdzniecības pakalpojumos. Efektīvs līmenis ar infrastruktūru saistītai konkurencei ir infrastruktūras dublēšanas pakāpe, pie kādas var pamatoti gaidīt, ka investori gūs taisnīgu peļņu saskaņā ar pamatotām cerībām attiecībā uz tirgus daļu izmaiņām. |
| --- | --- |

(54)

Konkurenci vislabāk var stiprināt ar ekonomiski efektīva līmeņa investīcijām jaunā un jau esošā infrastruktūrā un nepieciešamības gadījumā papildinot to ar reglamentēšanu, lai panāktu efektīvu konkurenci mazumtirdzniecības pakalpojumos. Efektīvs līmenis ar infrastruktūru saistītai konkurencei ir infrastruktūras dublēšanas pakāpe, pie kādas var pamatoti gaidīt, ka investori gūs taisnīgu peļņu saskaņā ar pamatotām cerībām attiecībā uz tirgus daļu izmaiņām.

| (55) | Nosakot saistības attiecībā uz piekļuvi jaunām un uzlabotām infrastruktūrām, valsts regulatīvajām iestādēm jānodrošina, ka piekļuves apstākļi atspoguļo investēšanas lēmuma pieņemšanas apstākļus, cita starpā ņemot vērā izvēršanas izmaksas, jaunās produkcijas un pakalpojumu ieviešanas paredzamo tempu un paredzamos mazumtirdzniecības cenu līmeņus. Turklāt, lai ieguldītājiem nodrošinātu plānošanas noteiktību, valsts regulatīvajām iestādēm attiecīgā gadījumā jābūt iespējai noteikt piekļuves noteikumus un nosacījumus, kas ir konsekventi piemērotos pārskata periodos. Šādos noteikumos un nosacījumos var iekļaut cenu noteikšanas pasākumus, kas ir atkarīgi no līguma apjoma vai ilguma saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ja šādiem pasākumiem nav diskriminējošas ietekmes. Paredzētajiem piekļuves nosacījumiem jārespektē vajadzība nodrošināt efektīvu pakalpojumu konkurenci patērētājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(55)

Nosakot saistības attiecībā uz piekļuvi jaunām un uzlabotām infrastruktūrām, valsts regulatīvajām iestādēm jānodrošina, ka piekļuves apstākļi atspoguļo investēšanas lēmuma pieņemšanas apstākļus, cita starpā ņemot vērā izvēršanas izmaksas, jaunās produkcijas un pakalpojumu ieviešanas paredzamo tempu un paredzamos mazumtirdzniecības cenu līmeņus. Turklāt, lai ieguldītājiem nodrošinātu plānošanas noteiktību, valsts regulatīvajām iestādēm attiecīgā gadījumā jābūt iespējai noteikt piekļuves noteikumus un nosacījumus, kas ir konsekventi piemērotos pārskata periodos. Šādos noteikumos un nosacījumos var iekļaut cenu noteikšanas pasākumus, kas ir atkarīgi no līguma apjoma vai ilguma saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, ja šādiem pasākumiem nav diskriminējošas ietekmes. Paredzētajiem piekļuves nosacījumiem jārespektē vajadzība nodrošināt efektīvu pakalpojumu konkurenci patērētājiem un uzņēmumiem.

| (56) | Novērtējot piemērojamo saistību un nosacījumu samērīgumu, valsts regulatīvajām iestādēm jāņem vērā atšķirīgie konkurences apstākļi, kādi ir attiecīgās dalībvalsts dažādos apgabalos. |
| --- | --- |

(56)

Novērtējot piemērojamo saistību un nosacījumu samērīgumu, valsts regulatīvajām iestādēm jāņem vērā atšķirīgie konkurences apstākļi, kādi ir attiecīgās dalībvalsts dažādos apgabalos.

| (57) | Piemērojot aizsardzības līdzekļus ar mērķi kontrolēt cenas, valsts regulatīvajām iestādēm jācenšas ļaut ieguldītājam konkrētā ieguldījumu projektā gūt taisnīgu peļņu. It īpaši riski var būt raksturīgi ieguldījumu projektiem saistībā ar jauniem piekļuves tīkliem tādu produktu atbalstam, kuru pieprasījums ieguldījumu izdarīšanas laikā ir neskaidrs. |
| --- | --- |

(57)

Piemērojot aizsardzības līdzekļus ar mērķi kontrolēt cenas, valsts regulatīvajām iestādēm jācenšas ļaut ieguldītājam konkrētā ieguldījumu projektā gūt taisnīgu peļņu. It īpaši riski var būt raksturīgi ieguldījumu projektiem saistībā ar jauniem piekļuves tīkliem tādu produktu atbalstam, kuru pieprasījums ieguldījumu izdarīšanas laikā ir neskaidrs.

| (58) | Saskaņā ar pamatdirektīvas 19. panta 1. punktu pieņemtam Komisijas lēmumam jāaprobežojas ar regulēšanas principiem, pieejām un metodikām. Lai novērstu šaubas, tajā nedrīkstētu precizēt tādas detaļas, kurām parasti būs jāatspoguļo valstu apstākļi, un nedrīkstētu aizliegt alternatīvas pieejas, par kurām pamatoti var gaidīt, ka to ietekme būs līdzvērtīga. Šādam lēmumam jābūt samērīgam, un tam nevajadzētu ietekmēt valsts regulatīvo iestāžu lēmumus, kuri nerada šķēršļus iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar pamatdirektīvas 19. panta 1. punktu pieņemtam Komisijas lēmumam jāaprobežojas ar regulēšanas principiem, pieejām un metodikām. Lai novērstu šaubas, tajā nedrīkstētu precizēt tādas detaļas, kurām parasti būs jāatspoguļo valstu apstākļi, un nedrīkstētu aizliegt alternatīvas pieejas, par kurām pamatoti var gaidīt, ka to ietekme būs līdzvērtīga. Šādam lēmumam jābūt samērīgam, un tam nevajadzētu ietekmēt valsts regulatīvo iestāžu lēmumus, kuri nerada šķēršļus iekšējam tirgum.

| (59) | Pamatdirektīvas I pielikumā ir norādīts saraksts ar tirgiem, kuri jāiekļauj Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem, kuros var būt vajadzīgs ex-ante regulējums. Šis pielikums ir jāatceļ, jo ir izpildīts tā mērķis, proti, nodrošināt pamatu Ieteikuma par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem sākotnējās redakcijas sagatavošanai. |
| --- | --- |

(59)

Pamatdirektīvas I pielikumā ir norādīts saraksts ar tirgiem, kuri jāiekļauj Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem, kuros var būt vajadzīgs ex-ante regulējums. Šis pielikums ir jāatceļ, jo ir izpildīts tā mērķis, proti, nodrošināt pamatu Ieteikuma par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem sākotnējās redakcijas sagatavošanai.

| (60) | Jauniem dalībniekiem pieņemamā laika posmā varētu nebūt ekonomiski izdevīgi pilnībā vai daļēji dublēt vēsturiskā operatora vietējo piekļuves tīklu. Šajā sakarībā, piešķirot atsevišķu piekļuvi tādu operatoru vietējai sakaru līnijai vai apakšlīnijai, kuriem ir būtiska ietekme tirgū, varētu veicināt ienākšanu tirgū un palielināt konkurenci platjoslas piekļuves mazumtirdzniecības tirgos. Apstākļos, ja atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai vai apakšlīnijai nav tehniski vai ekonomiski iespējama, var piemērot atbilstīgus pienākumus attiecībā uz tādu netaustāmu vai virtuālu tīkla piekļuvi, kas nodrošina līdzvērtīgu funkcionalitāti. |
| --- | --- |

(60)

Jauniem dalībniekiem pieņemamā laika posmā varētu nebūt ekonomiski izdevīgi pilnībā vai daļēji dublēt vēsturiskā operatora vietējo piekļuves tīklu. Šajā sakarībā, piešķirot atsevišķu piekļuvi tādu operatoru vietējai sakaru līnijai vai apakšlīnijai, kuriem ir būtiska ietekme tirgū, varētu veicināt ienākšanu tirgū un palielināt konkurenci platjoslas piekļuves mazumtirdzniecības tirgos. Apstākļos, ja atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai vai apakšlīnijai nav tehniski vai ekonomiski iespējama, var piemērot atbilstīgus pienākumus attiecībā uz tādu netaustāmu vai virtuālu tīkla piekļuvi, kas nodrošina līdzvērtīgu funkcionalitāti.

| (61) | Funkcionālo nošķiršanu, kad vertikāli integrētam operatoram pieprasa izveidot uzņēmējdarbības vienības, kuru darbība ir nošķirta, veic ar mērķi panākt pilnīgi līdzvērtīgu piekļuves produktu piedāvājumu visiem nākamā tirgus posma operatoriem, tostarp paša operatora vertikāli integrētajām struktūrvienībām, kas darbojas nākamajā tirgus posmā. Funkcionālā nošķiršana var uzlabot konkurenci vairākos konkrētajos tirgos, ievērojami samazinot diskrimināciju veicinošos faktorus un atvieglojot nediskriminēšanas noteikumu izpildes pārbaudīšanu un panākšanu. Izņēmuma gadījumos funkcionālā nošķiršana var būt pamatots tiesiskās aizsardzības līdzeklis, ja vairākos attiecīgajos tirgos vēl joprojām nav izdevies panākt faktiski nediskriminējošu attieksmi un ja ir mazas izredzas vai nav izredžu panākt infrastruktūras konkurenci pieņemamā laikā pēc tam, kad ir izmēģināts viens vai vairāki tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kuri iepriekš tika uzskatīti par piemērotiem. Tomēr ir ļoti svarīgi nodrošināt to, ka, pieprasot funkcionālo nošķiršanu, tiek saglabāti faktori, kas rosina attiecīgo uzņēmumu ieguldīt tīkla attīstībā, un netiek radīta iespējama negatīva ietekme uz patērētāju labklājību. Tas prasa veikt dažādu ar piekļuves tīklu saistītu konkrēto tirgu koordinētu analīzi saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantā izklāstīto tirgus analīzes procedūru. Veicot tirgus analīzi un sīki izstrādājot attiecīgo tiesiskās aizsardzības līdzekli, valsts regulatīvajām iestādēm īpaši būtu jāņem vērā produkti, kuru pārvaldība jāuztic atsevišķām uzņēmējdarbības vienībām, ievērojot tīkla paplašināšanas apjomu un tehnoloģiskā progresa pakāpi, kas var būtiski ietekmēt fiksēto un bezvadu pakalpojumu savstarpējo aizstājamību. Lai novērstu konkurences traucēšanu iekšējā tirgū, ierosinājumus par funkcionālo nošķiršanu iepriekš jāapstiprina Komisijai. |
| --- | --- |

(61)

Funkcionālo nošķiršanu, kad vertikāli integrētam operatoram pieprasa izveidot uzņēmējdarbības vienības, kuru darbība ir nošķirta, veic ar mērķi panākt pilnīgi līdzvērtīgu piekļuves produktu piedāvājumu visiem nākamā tirgus posma operatoriem, tostarp paša operatora vertikāli integrētajām struktūrvienībām, kas darbojas nākamajā tirgus posmā. Funkcionālā nošķiršana var uzlabot konkurenci vairākos konkrētajos tirgos, ievērojami samazinot diskrimināciju veicinošos faktorus un atvieglojot nediskriminēšanas noteikumu izpildes pārbaudīšanu un panākšanu. Izņēmuma gadījumos funkcionālā nošķiršana var būt pamatots tiesiskās aizsardzības līdzeklis, ja vairākos attiecīgajos tirgos vēl joprojām nav izdevies panākt faktiski nediskriminējošu attieksmi un ja ir mazas izredzas vai nav izredžu panākt infrastruktūras konkurenci pieņemamā laikā pēc tam, kad ir izmēģināts viens vai vairāki tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kuri iepriekš tika uzskatīti par piemērotiem. Tomēr ir ļoti svarīgi nodrošināt to, ka, pieprasot funkcionālo nošķiršanu, tiek saglabāti faktori, kas rosina attiecīgo uzņēmumu ieguldīt tīkla attīstībā, un netiek radīta iespējama negatīva ietekme uz patērētāju labklājību. Tas prasa veikt dažādu ar piekļuves tīklu saistītu konkrēto tirgu koordinētu analīzi saskaņā ar pamatdirektīvas 16. pantā izklāstīto tirgus analīzes procedūru. Veicot tirgus analīzi un sīki izstrādājot attiecīgo tiesiskās aizsardzības līdzekli, valsts regulatīvajām iestādēm īpaši būtu jāņem vērā produkti, kuru pārvaldība jāuztic atsevišķām uzņēmējdarbības vienībām, ievērojot tīkla paplašināšanas apjomu un tehnoloģiskā progresa pakāpi, kas var būtiski ietekmēt fiksēto un bezvadu pakalpojumu savstarpējo aizstājamību. Lai novērstu konkurences traucēšanu iekšējā tirgū, ierosinājumus par funkcionālo nošķiršanu iepriekš jāapstiprina Komisijai.

| (62) | Funkcionālās nošķiršanas īstenošana nedrīkst traucēt piemērotu mehānismu izveidi dažādu nošķirto uzņēmējdarbības vienību koordinācijai, lai nodrošinātu to, ka tiek aizsargātas mātesuzņēmuma ekonomiskās un pārvaldības uzraudzības tiesības. |
| --- | --- |

(62)

Funkcionālās nošķiršanas īstenošana nedrīkst traucēt piemērotu mehānismu izveidi dažādu nošķirto uzņēmējdarbības vienību koordinācijai, lai nodrošinātu to, ka tiek aizsargātas mātesuzņēmuma ekonomiskās un pārvaldības uzraudzības tiesības.

| (63) | Turpmāka elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgus integrācija prasa ciešāk koordinēt ex ante regulējuma piemērošanu, kas paredzēts ES regulējumā attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām. |
| --- | --- |

(63)

Turpmāka elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu iekšējā tirgus integrācija prasa ciešāk koordinēt ex ante regulējuma piemērošanu, kas paredzēts ES regulējumā attiecībā uz elektroniskajām komunikācijām.

| (64) | Ja vertikāli integrēts uzņēmums nolemj nodot ievērojamu daļu vietējā piekļuves tīkla aktīvu vai visus minētos aktīvus atsevišķai uzņēmējdarbības vienībai, kam ir cits īpašnieks, vai izveidot atsevišķu uzņēmējdarbības vienību, kas darbojas ar piekļuves produktiem, valsts regulatīvajai iestādei ir jānovērtē plānotā darījuma ietekme uz visiem pašreizējiem pienākumiem, kas regulēšanas vajadzībām uzlikti vertikāli integrētam operatoram, lai nodrošinātu jaunās kārtības atbilstību Direktīvai 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) un Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva). Attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei ir jāveic jauna to tirgu analīze, kur darbojas nošķirtā uzņēmējdarbības vienība, un attiecīgi jāuzliek, jāsaglabā, jāmaina vai jāanulē minētie pienākumi. Šajā nolūkā valsts regulatīvajai iestādei ir jābūt iespējai pieprasīt informāciju no uzņēmuma. |
| --- | --- |

(64)

Ja vertikāli integrēts uzņēmums nolemj nodot ievērojamu daļu vietējā piekļuves tīkla aktīvu vai visus minētos aktīvus atsevišķai uzņēmējdarbības vienībai, kam ir cits īpašnieks, vai izveidot atsevišķu uzņēmējdarbības vienību, kas darbojas ar piekļuves produktiem, valsts regulatīvajai iestādei ir jānovērtē plānotā darījuma ietekme uz visiem pašreizējiem pienākumiem, kas regulēšanas vajadzībām uzlikti vertikāli integrētam operatoram, lai nodrošinātu jaunās kārtības atbilstību Direktīvai 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) un Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva). Attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei ir jāveic jauna to tirgu analīze, kur darbojas nošķirtā uzņēmējdarbības vienība, un attiecīgi jāuzliek, jāsaglabā, jāmaina vai jāanulē minētie pienākumi. Šajā nolūkā valsts regulatīvajai iestādei ir jābūt iespējai pieprasīt informāciju no uzņēmuma.

| (65) | Kaut gan zināmos apstākļos valsts regulatīvajai iestādei ir lietderīgi uzlikt pienākumus operatoriem, kuriem nav būtiskas ietekmes tirgū, lai izpildītu tādus mērķus kā pakalpojumu savstarpēja savienojamība un savietojamība, tomēr ir jānodrošina tas, ka šādus pienākumus uzliek saskaņā ar ES tiesisko regulējumu un jo īpaši ar tajā paredzētajām paziņošanas procedūrām. |
| --- | --- |

(65)

Kaut gan zināmos apstākļos valsts regulatīvajai iestādei ir lietderīgi uzlikt pienākumus operatoriem, kuriem nav būtiskas ietekmes tirgū, lai izpildītu tādus mērķus kā pakalpojumu savstarpēja savienojamība un savietojamība, tomēr ir jānodrošina tas, ka šādus pienākumus uzliek saskaņā ar ES tiesisko regulējumu un jo īpaši ar tajā paredzētajām paziņošanas procedūrām.

| (66) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas pasākumus, ņemot vērā vajadzību pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai I pielikumā izklāstītos nosacījumus par piekļuvi ciparu televīzijas un radio pakalpojumiem. Tas pats attiecas arī uz II pielikumā iekļauto obligāto kritēriju sarakstu, kas ir jāpublisko, lai izpildītu noteikumu par pārredzamību. |
| --- | --- |

(66)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas pasākumus, ņemot vērā vajadzību pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai I pielikumā izklāstītos nosacījumus par piekļuvi ciparu televīzijas un radio pakalpojumiem. Tas pats attiecas arī uz II pielikumā iekļauto obligāto kritēriju sarakstu, kas ir jāpublisko, lai izpildītu noteikumu par pārredzamību.

| (67) | Atvieglojot tirgus dalībnieku piekļuvi radiofrekvenču resursiem, tiks novērsti šķēršļi ienākšanai tirgū. Turklāt tehnoloģiskā progresa rezultātā mazinās kaitīgu traucējumu risks konkrētās frekvenču joslās, un tāpēc mazinās vajadzība iegūt individuālas izmantošanas tiesības. Tāpēc elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai lietotā radiofrekvenču spektra izmantošanas nosacījumi jāiekļauj vispārējās atļaujās, ja vien, ņemot vērā spektra izmantošanu, aizsardzībai pret kaitīgiem traucējumiem, pakalpojuma kvalitātes nodrošināšanai, efektīvu spektra izmantošanas nodrošināšanai vai konkrēta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai nav vajadzīgas individuālas tiesības. Lēmumi par individuālu tiesību nepieciešamību ir jāpieņem pārredzamā un samērīgā veidā. |
| --- | --- |

(67)

Atvieglojot tirgus dalībnieku piekļuvi radiofrekvenču resursiem, tiks novērsti šķēršļi ienākšanai tirgū. Turklāt tehnoloģiskā progresa rezultātā mazinās kaitīgu traucējumu risks konkrētās frekvenču joslās, un tāpēc mazinās vajadzība iegūt individuālas izmantošanas tiesības. Tāpēc elektronisko komunikāciju pakalpojumu nodrošināšanai lietotā radiofrekvenču spektra izmantošanas nosacījumi jāiekļauj vispārējās atļaujās, ja vien, ņemot vērā spektra izmantošanu, aizsardzībai pret kaitīgiem traucējumiem, pakalpojuma kvalitātes nodrošināšanai, efektīvu spektra izmantošanas nodrošināšanai vai konkrēta vispārējo interešu mērķa sasniegšanai nav vajadzīgas individuālas tiesības. Lēmumi par individuālu tiesību nepieciešamību ir jāpieņem pārredzamā un samērīgā veidā.

| (68) | Ieviešot pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes prasības attiecībā uz lietošanas tiesību piešķiršanu, vienlaikus nodrošinot iespējas nodot tiesības uzņēmumu starpā, būtu jāpalielina brīvība un līdzekļi izplatīt elektronisko sakaru pakalpojumus sabiedrībai, tādā veidā veicinot arī vispārējo interešu mērķu sasniegšanu. Tomēr dažus vispārējo interešu pienākumus, kas apraides organizācijām uzlikti attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniegšanu, var likt piemērot konkrētus lietošanas tiesību piešķiršanas kritērijus, ja šķiet būtiski sasniegt konkrētu vispārējo interešu mērķi, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Procedūrām, kas saistītas ar vispārējo interešu mērķu sasniegšanu, jebkuros apstākļos ir jābūt pārredzamām, objektīvām, samērīgām un nediskriminējošām. |
| --- | --- |

(68)

Ieviešot pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes prasības attiecībā uz lietošanas tiesību piešķiršanu, vienlaikus nodrošinot iespējas nodot tiesības uzņēmumu starpā, būtu jāpalielina brīvība un līdzekļi izplatīt elektronisko sakaru pakalpojumus sabiedrībai, tādā veidā veicinot arī vispārējo interešu mērķu sasniegšanu. Tomēr dažus vispārējo interešu pienākumus, kas apraides organizācijām uzlikti attiecībā uz audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniegšanu, var likt piemērot konkrētus lietošanas tiesību piešķiršanas kritērijus, ja šķiet būtiski sasniegt konkrētu vispārējo interešu mērķi, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Procedūrām, kas saistītas ar vispārējo interešu mērķu sasniegšanu, jebkuros apstākļos ir jābūt pārredzamām, objektīvām, samērīgām un nediskriminējošām.

| (69) | Ir jānosaka netirgojamu individuālo izmantošanas tiesību derīguma termiņš, ņemot vērā to, ka tās ierobežo brīvu piekļuvi radiofrekvencēm. Ja izmantošanas tiesībās ir iekļauts noteikums par to termiņa pagarināšanu, valsts kompetentajām iestādēm vispirms ir jāveic pārskatīšana, kura ietver sabiedrisko apspriešanu, ņemot vērā tirgus, pārklājuma un tehnoloģiju attīstību. Ņemot vērā to, ka spektrs ir ierobežots resurss, ir regulāri jāpārskata uzņēmumiem piešķirtās individuālās tiesības. Veicot minēto pārskatīšanu, valsts kompetentajām iestādēm ir jāpanāk līdzsvars starp tiesību turētāju interesēm un vajadzību veicināt radiofrekvenču spektra tirdzniecības ieviešanu, kā arī spektra elastīgāku izmantošanu, iespējami vairāk izsniedzot vispārējas atļaujas. |
| --- | --- |

(69)

Ir jānosaka netirgojamu individuālo izmantošanas tiesību derīguma termiņš, ņemot vērā to, ka tās ierobežo brīvu piekļuvi radiofrekvencēm. Ja izmantošanas tiesībās ir iekļauts noteikums par to termiņa pagarināšanu, valsts kompetentajām iestādēm vispirms ir jāveic pārskatīšana, kura ietver sabiedrisko apspriešanu, ņemot vērā tirgus, pārklājuma un tehnoloģiju attīstību. Ņemot vērā to, ka spektrs ir ierobežots resurss, ir regulāri jāpārskata uzņēmumiem piešķirtās individuālās tiesības. Veicot minēto pārskatīšanu, valsts kompetentajām iestādēm ir jāpanāk līdzsvars starp tiesību turētāju interesēm un vajadzību veicināt radiofrekvenču spektra tirdzniecības ieviešanu, kā arī spektra elastīgāku izmantošanu, iespējami vairāk izsniedzot vispārējas atļaujas.

| (70) | Maznozīmīgi tiesību un saistību grozījumi ir tādi grozījumi, kuri galvenokārt ir administratīvi, nemaina vispārējo atļauju būtiskās īpašības un individuālās izmantošanas tiesības un tādējādi nevar izraisīt konkurences priekšrocības citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(70)

Maznozīmīgi tiesību un saistību grozījumi ir tādi grozījumi, kuri galvenokārt ir administratīvi, nemaina vispārējo atļauju būtiskās īpašības un individuālās izmantošanas tiesības un tādējādi nevar izraisīt konkurences priekšrocības citiem uzņēmumiem.

| (71) | Valsts kompetentām iestādēm ir jābūt pilnvarotām panākt radiofrekvenču spektra faktisku izmantošanu un gadījumos, kad spektra resursi netiek izmantoti, rīkoties tā, lai novērstu izmantošanas tiesību uzkrāšanu, kas kavē konkurenci un varētu traucēt jauna dalībnieka ienākšanu tirgū. |
| --- | --- |

(71)

Valsts kompetentām iestādēm ir jābūt pilnvarotām panākt radiofrekvenču spektra faktisku izmantošanu un gadījumos, kad spektra resursi netiek izmantoti, rīkoties tā, lai novērstu izmantošanas tiesību uzkrāšanu, kas kavē konkurenci un varētu traucēt jauna dalībnieka ienākšanu tirgū.

| (72) | Valsts regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt tiesīgām efektīvi rīkoties, lai pārraudzītu un panāktu ar vispārējām atļaujām vai izmantošanas tiesībām saistītu noteikumu un nosacījumu ievērošanu, tostarp tiesīgām piemērot efektīvas finansiālas vai administratīvas sankcijas par šo noteikumu un nosacījumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(72)

Valsts regulatīvajām iestādēm vajadzētu būt tiesīgām efektīvi rīkoties, lai pārraudzītu un panāktu ar vispārējām atļaujām vai izmantošanas tiesībām saistītu noteikumu un nosacījumu ievērošanu, tostarp tiesīgām piemērot efektīvas finansiālas vai administratīvas sankcijas par šo noteikumu un nosacījumu pārkāpumiem.

| (73) | Nosacījumos, kurus var piemērot atļaujām, ir jāiekļauj konkrēti nosacījumi, ar kuriem reglamentē pieejamību lietotājiem invalīdiem un valsts iestāžu
  un ārkārtas situāciju dienestu
  nepieciešamību sazināties
  savā starpā un
  ar plašu sabiedrību pirms lielām katastrofām, to laikā un pēc tām. Turklāt, ņemot vērā tehnisko jauninājumu nozīmību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izsniegt atļaujas spektra izmantošanai eksperimentālos nolūkos, paredzot tajās īpašus ierobežojumus un nosacījumus, kurus pamato šādu tiesību eksperimentālais raksturs. |
| --- | --- |

(73)

Nosacījumos, kurus var piemērot atļaujām, ir jāiekļauj konkrēti nosacījumi, ar kuriem reglamentē pieejamību lietotājiem invalīdiem un valsts iestāžu
  un ārkārtas situāciju dienestu
  nepieciešamību sazināties
  savā starpā un
  ar plašu sabiedrību pirms lielām katastrofām, to laikā un pēc tām. Turklāt, ņemot vērā tehnisko jauninājumu nozīmību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izsniegt atļaujas spektra izmantošanai eksperimentālos nolūkos, paredzot tajās īpašus ierobežojumus un nosacījumus, kurus pamato šādu tiesību eksperimentālais raksturs.

| (74) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 2887/2000 par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai (15) bija lietderīga tirgus atvēršanas sākotnējā posmā. Pamatdirektīvā Komisija ir aicināta pārraudzīt pāreju no 1998. gada tiesiskā regulējuma uz 2002. gada regulējumu un piemērotā brīdī ierosināt priekšlikumus par minētās regulas atcelšanu. Saskaņā ar 2002. gada regulējumu valsts regulatīvajām iestādēm ir pienākums analizēt vairumtirdzniecības tirgu atsaistītai piekļuvei metāla vadu līnijām un apakšlīnijām platjoslas un balss pakalpojumu nodrošināšanai, kā noteikts Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem. Tā kā visas dalībvalstis vismaz vienreiz ir veikušas šā tirgus analīzi un ir ieviesti attiecīgie pienākumi, kuru pamatā ir 2002. gada regulējums, Regula (EK) Nr. 2887/2000 ir kļuvusi nevajadzīga, un tāpēc tā būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(74)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 2887/2000 par neierobežotu piekļuvi vietējai sakaru līnijai (15) bija lietderīga tirgus atvēršanas sākotnējā posmā. Pamatdirektīvā Komisija ir aicināta pārraudzīt pāreju no 1998. gada tiesiskā regulējuma uz 2002. gada regulējumu un piemērotā brīdī ierosināt priekšlikumus par minētās regulas atcelšanu. Saskaņā ar 2002. gada regulējumu valsts regulatīvajām iestādēm ir pienākums analizēt vairumtirdzniecības tirgu atsaistītai piekļuvei metāla vadu līnijām un apakšlīnijām platjoslas un balss pakalpojumu nodrošināšanai, kā noteikts Ieteikumā par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem. Tā kā visas dalībvalstis vismaz vienreiz ir veikušas šā tirgus analīzi un ir ieviesti attiecīgie pienākumi, kuru pamatā ir 2002. gada regulējums, Regula (EK) Nr. 2887/2000 ir kļuvusi nevajadzīga, un tāpēc tā būtu jāatceļ.

| (75) | Pamatdirektīvas, Piekļuves direktīvas un Atļauju izsniegšanas direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16). |
| --- | --- |

(75)

Pamatdirektīvas, Piekļuves direktīvas un Atļauju izsniegšanas direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).

| (76) | Jo īpaši Komisija jāpilnvaro pieņemt ieteikumus un/vai īstenošanas pasākumus attiecībā uz paziņojumiem saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu; saskaņošanu spektra un numerācijas jomā, kā arī ar tīklu un pakalpojumu drošību saistītos jautājumos; attiecīgo produktu un pakalpojumu tirgu noteikšanu; vairāku valstu tirgu noteikšanu; standartu ieviešanu un tiesiskā regulējuma noteikumu saskaņotu piemērošanu. Tāpat Komisija jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus, lai Piekļuves direktīvas I un II pielikumu pielāgotu tirgus un tehnoloģijas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minēto direktīvu elementus, inter alia pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, |
| --- | --- |

(76)

Jo īpaši Komisija jāpilnvaro pieņemt ieteikumus un/vai īstenošanas pasākumus attiecībā uz paziņojumiem saskaņā ar pamatdirektīvas 7. pantu; saskaņošanu spektra un numerācijas jomā, kā arī ar tīklu un pakalpojumu drošību saistītos jautājumos; attiecīgo produktu un pakalpojumu tirgu noteikšanu; vairāku valstu tirgu noteikšanu; standartu ieviešanu un tiesiskā regulējuma noteikumu saskaņotu piemērošanu. Tāpat Komisija jāpilnvaro pieņemt īstenošanas pasākumus, lai Piekļuves direktīvas I un II pielikumu pielāgotu tirgus un tehnoloģijas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minēto direktīvu elementus, inter alia pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/21/EK (pamatdirektīva)

Ar šo Direktīvu 2002/21/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ar šo direktīvu izveido saskaņotu regulējumu elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, elektronisko komunikāciju tīkliem, saistītajām iekārtām un saistītajiem pakalpojumiem,
  kā arī konkrētiem termināliekārtu aspektiem attiecībā uz piekļuves atvieglošanu lietotājiem invalīdiem
  . Tajā nosaka valsts regulatīvo iestāžu uzdevumus un izveido procedūru kopumu, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma saskaņotu piemērošanu visā Kopienā.▐”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ar šo direktīvu izveido saskaņotu regulējumu elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, elektronisko komunikāciju tīkliem, saistītajām iekārtām un saistītajiem pakalpojumiem,
  kā arī konkrētiem termināliekārtu aspektiem attiecībā uz piekļuves atvieglošanu lietotājiem invalīdiem
  . Tajā nosaka valsts regulatīvo iestāžu uzdevumus un izveido procedūru kopumu, lai nodrošinātu tiesiskā regulējuma saskaņotu piemērošanu visā Kopienā.▐”;

| 2) | direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “a) | “elektronisko sakaru tīkls” ir pārraides sistēma un attiecīgos gadījumos komutācijas vai maršrutizācijas ierīces un citi resursi, tostarp tīkla neaktīvie elementi, kas ļauj signālus pārraidīt pa vadiem, pa radio, ar optiskiem vai citiem elektromagnētiskiem līdzekļiem, ietverot satelīta tīklus, fiksētus (ķēdes un pakešu tīklus, tostarp internetu) un mobilo zemes sakaru tīklus, elektrības kabeļu sistēmas, ciktāl tās ir izmantotas signālu pārraidīšanai, radio un televīzijas apraidei izmantotos tīklus un kabeļtelevīzijas tīklus, neatkarīgi no pārraidītas informācijas tipa;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“a)

“elektronisko sakaru tīkls” ir pārraides sistēma un attiecīgos gadījumos komutācijas vai maršrutizācijas ierīces un citi resursi, tostarp tīkla neaktīvie elementi, kas ļauj signālus pārraidīt pa vadiem, pa radio, ar optiskiem vai citiem elektromagnētiskiem līdzekļiem, ietverot satelīta tīklus, fiksētus (ķēdes un pakešu tīklus, tostarp internetu) un mobilo zemes sakaru tīklus, elektrības kabeļu sistēmas, ciktāl tās ir izmantotas signālu pārraidīšanai, radio un televīzijas apraidei izmantotos tīklus un kabeļtelevīzijas tīklus, neatkarīgi no pārraidītas informācijas tipa;”

| b) | panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | “vairāku valstu tirgi” ir tirgi, kas noteikti saskaņā ar 15. panta 4. punktu un kas aptver Kopienu vai ievērojamu tās daļu, kura atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī.” |
| --- | --- | --- |

b)

panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

“vairāku valstu tirgi” ir tirgi, kas noteikti saskaņā ar 15. panta 4. punktu un kas aptver Kopienu vai ievērojamu tās daļu, kura atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī.”

| c) | panta d) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “d) | “publiskais komunikāciju tīkls” ir elektronisko komunikāciju tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, kuri atbalsta informāciju pārraidīšanu starp tīkla pieslēguma punktiem;” |
| --- | --- | --- |

c)

panta d) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“d)

“publiskais komunikāciju tīkls” ir elektronisko komunikāciju tīkls, ko pilnībā vai galvenokārt izmanto, lai nodrošinātu publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus, kuri atbalsta informāciju pārraidīšanu starp tīkla pieslēguma punktiem;”

| d) | iekļauj šādu punktu:






  “da) | “tīkla pieslēguma punkts” (NTP) ir fizisks punkts, kurā abonents tiek nodrošināts ar piekļuvi publiskam sakaru tīklam; gadījumā, ja tīkli iekļauj komutāciju vai maršrutizāciju, tīkla pieslēguma punktu nosaka, izmantojot īpašu tīkla adresi, kas var būt saistīta ar abonenta numuru vai vārdu;” |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādu punktu:

“da)

“tīkla pieslēguma punkts” (NTP) ir fizisks punkts, kurā abonents tiek nodrošināts ar piekļuvi publiskam sakaru tīklam; gadījumā, ja tīkli iekļauj komutāciju vai maršrutizāciju, tīkla pieslēguma punktu nosaka, izmantojot īpašu tīkla adresi, kas var būt saistīta ar abonenta numuru vai vārdu;”

| e) | panta e) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “e) | “saistītās iekārtas” ir
  saistītie pakalpojumi,
  fiziska infrastruktūra un citas iekārtas vai elementi, kas saistīti ar elektronisko sakaru tīklu un/vai ar elektronisko sakaru pakalpojumu un kas pieļauj un/vai atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu ar minētā tīkla un/vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls, un tās, cita starpā, ietver ēkas vai ievadus ēkās,
  ēku elektroinstalāciju,
  antenas, torņus un citas atbalsta konstrukcijas, kabeļu šahtas, cauruļvadus, stabus, kabeļu akas un sadales punktus;” |
| --- | --- | --- |

e)

panta e) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“e)

“saistītās iekārtas” ir
  saistītie pakalpojumi,
  fiziska infrastruktūra un citas iekārtas vai elementi, kas saistīti ar elektronisko sakaru tīklu un/vai ar elektronisko sakaru pakalpojumu un kas pieļauj un/vai atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu ar minētā tīkla un/vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls, un tās, cita starpā, ietver ēkas vai ievadus ēkās,
  ēku elektroinstalāciju,
  antenas, torņus un citas atbalsta konstrukcijas, kabeļu šahtas, cauruļvadus, stabus, kabeļu akas un sadales punktus;”

| f) | iekļauj šādu punktu:






  “ea) | “saistītie pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas saistīti ar elektronisko sakaru tīklu un/vai ar elektronisko sakaru pakalpojumu un kas pieļauj un/vai atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu ar minētā tīkla un/vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls; tie cita starpā ietver numuru translācijas sistēmas vai līdzvērtīgas funkcionalitātes sistēmas, nosacītās piekļuves sistēmas un elektroniskos programmu ceļvežus, kā arī citus pakalpojumus, piemēram, identifikācijas, atrašanās vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas pakalpojumu;” |
| --- | --- | --- |

f)

iekļauj šādu punktu:

“ea)

“saistītie pakalpojumi” ir pakalpojumi, kas saistīti ar elektronisko sakaru tīklu un/vai ar elektronisko sakaru pakalpojumu un kas pieļauj un/vai atbalsta pakalpojumu nodrošināšanu ar minētā tīkla un/vai pakalpojuma palīdzību, vai kam ir minētajām darbībām vajadzīgais potenciāls; tie cita starpā ietver numuru translācijas sistēmas vai līdzvērtīgas funkcionalitātes sistēmas, nosacītās piekļuves sistēmas un elektroniskos programmu ceļvežus, kā arī citus pakalpojumus, piemēram, identifikācijas, atrašanās vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas pakalpojumu;”

| g) | panta l) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “l) | “īpašās direktīvas” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), Direktīva 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīva 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (17); |
| --- | --- | --- |

g)

panta l) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“l)

“īpašās direktīvas” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), Direktīva 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīva 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (17);

| h) | iekļauj šādus apakšpunktus:






  “q) | “spektra sadalījums” ir noteikta frekvenču spektra vai numuru sērijas atvēlēšana vienam vai vairākiem radiosakaru pakalpojumu veidiem, vajadzības gadījumā paredzot konkrētus nosacījumus; |
| --- | --- | --- |

h)

iekļauj šādus apakšpunktus:

“q)

“spektra sadalījums” ir noteikta frekvenču spektra vai numuru sērijas atvēlēšana vienam vai vairākiem radiosakaru pakalpojumu veidiem, vajadzības gadījumā paredzot konkrētus nosacījumus;

| r) | “kaitīgi traucējumi” ir traucējumi, kas apdraud radionavigācijas pakalpojuma vai citu drošības pakalpojumu sniegšanu vai kas citādi nopietni pasliktina, traucē vai vairākkārt pārtrauc radiosakaru pakalpojumu, kuru sniedz saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskiem, Kopienas vai valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

r)

“kaitīgi traucējumi” ir traucējumi, kas apdraud radionavigācijas pakalpojuma vai citu drošības pakalpojumu sniegšanu vai kas citādi nopietni pasliktina, traucē vai vairākkārt pārtrauc radiosakaru pakalpojumu, kuru sniedz saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskiem, Kopienas vai valsts tiesību aktiem;

| s) | “zvans” ir savienojums, kuru nodrošina ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu, kas dara iespējamu abpusēju balss saziņu.” |
| --- | --- |

s)

“zvans” ir savienojums, kuru nodrošina ar publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu, kas dara iespējamu abpusēju balss saziņu.”

| 3) | direktīvas 3. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes savas pilnvaras īsteno objektīvi, pārskatāmi un savlaicīgi. Dalībvalstis nodrošina valsts regulatīvajām iestādēm pienācīgus finanšu resursus un cilvēkresursus tām uzticēto uzdevumu izpildei.” |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes savas pilnvaras īsteno objektīvi, pārskatāmi un savlaicīgi. Dalībvalstis nodrošina valsts regulatīvajām iestādēm pienācīgus finanšu resursus un cilvēkresursus tām uzticēto uzdevumu izpildei.”

| b) | iekļauj šādus punktus:
  “3.a   Neskarot 4. un 5. punkta noteikumus, valsts regulatīvās iestādes, kas ir atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu vai uzņēmumu domstarpību atrisināšanu saskaņā ar šās direktīvas 20. vai 21. pantu, rīkojas neatkarīgi un neprasa un nepieņem norādījumus no citas iestādes, īstenojot tai uzticētos uzdevumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno Kopienas tiesības. Tas neliedz veikt pārraudzību saskaņā ar valsts konstitucionālajām tiesībām. Tikai pārsūdzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar 4. pantu, ir pilnvarotas apturēt vai anulēt valsts regulatīvo iestāžu lēmumus. Dalībvalstis nodrošina to, ka šā punkta pirmajā daļā minēto valsts regulatīvās iestādes vadītāju vai, attiecīgā gadījumā, tās koleģiālās iestādes locekļus, kura pilda šos pienākumus pirmajā daļā minētajā valsts regulatīvajā iestādē, vai viņu aizstājējus var atlaist tikai tad, ja viņi vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai pildītu valsts tiesību aktos iepriekš noteiktos pienākumus. Lēmumu par attiecīgās valsts regulatīvās iestādes vadītāja vai, attiecīgā gadījumā, tās koleģiālās iestādes locekļu, kura pilda šos pienākumus, vai viņu aizstājēju atlaišanu publicē atlaišanas dienā. Atlaistajam valsts regulatīvās iestādes vadītājam vai, attiecīgā gadījumā, tās koleģiālās iestādes locekļiem, kura pilda šos pienākumus, sniedz atlaišanas pamatojumu, un viņiem ir tiesības lūgt tā publicēšanu (ja tas savādāk netiktu publicēts), un šādā gadījumā to publicē.
  Dalībvalstis nodrošina punkta pirmajā daļā minētajām valsts regulatīvajām iestādēm atsevišķus gada budžetus. Budžetus dara zināmus atklātībai.
  Dalībvalstis nodrošina arī to, ka valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai tās varētu aktīvi iesaistīties un sniegt ieguldījumu Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādes (EESRI) darbā (18).
  ”
  3.b   Dalībvalstis nodrošina, ka
  EESRI
  mērķus labākas regulatīvās koordinācijas un saskaņas veicināšanai aktīvi atbalsta atbildīgās valsts regulatīvās iestādes.
  3.c   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes, pieņemot lēmumus attiecībā uz savas valsts tirgu, maksimāli ņem vērā
  EESRI
  pieņemtos atzinumus un kopējās nostājas. |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“3.a   Neskarot 4. un 5. punkta noteikumus, valsts regulatīvās iestādes, kas ir atbildīgas par ex ante tirgus regulēšanu vai uzņēmumu domstarpību atrisināšanu saskaņā ar šās direktīvas 20. vai 21. pantu, rīkojas neatkarīgi un neprasa un nepieņem norādījumus no citas iestādes, īstenojot tai uzticētos uzdevumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno Kopienas tiesības. Tas neliedz veikt pārraudzību saskaņā ar valsts konstitucionālajām tiesībām. Tikai pārsūdzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar 4. pantu, ir pilnvarotas apturēt vai anulēt valsts regulatīvo iestāžu lēmumus. Dalībvalstis nodrošina to, ka šā punkta pirmajā daļā minēto valsts regulatīvās iestādes vadītāju vai, attiecīgā gadījumā, tās koleģiālās iestādes locekļus, kura pilda šos pienākumus pirmajā daļā minētajā valsts regulatīvajā iestādē, vai viņu aizstājējus var atlaist tikai tad, ja viņi vairs neatbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai pildītu valsts tiesību aktos iepriekš noteiktos pienākumus. Lēmumu par attiecīgās valsts regulatīvās iestādes vadītāja vai, attiecīgā gadījumā, tās koleģiālās iestādes locekļu, kura pilda šos pienākumus, vai viņu aizstājēju atlaišanu publicē atlaišanas dienā. Atlaistajam valsts regulatīvās iestādes vadītājam vai, attiecīgā gadījumā, tās koleģiālās iestādes locekļiem, kura pilda šos pienākumus, sniedz atlaišanas pamatojumu, un viņiem ir tiesības lūgt tā publicēšanu (ja tas savādāk netiktu publicēts), un šādā gadījumā to publicē.

Dalībvalstis nodrošina punkta pirmajā daļā minētajām valsts regulatīvajām iestādēm atsevišķus gada budžetus. Budžetus dara zināmus atklātībai.
  Dalībvalstis nodrošina arī to, ka valsts regulatīvo iestāžu rīcībā ir pietiekami finanšu resursi un cilvēkresursi, lai tās varētu aktīvi iesaistīties un sniegt ieguldījumu Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādes (EESRI) darbā (18).
  ”

3.b   Dalībvalstis nodrošina, ka
  EESRI
  mērķus labākas regulatīvās koordinācijas un saskaņas veicināšanai aktīvi atbalsta atbildīgās valsts regulatīvās iestādes.

3.c   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes, pieņemot lēmumus attiecībā uz savas valsts tirgu, maksimāli ņem vērā
  EESRI
  pieņemtos atzinumus un kopējās nostājas.

| 4) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valstī darbojas efektīvs mehānisms, lai jebkuram lietotājam vai uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un/vai pakalpojumus un ko ir ietekmējis valsts regulatīvās iestādes lēmums, būtu tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības iestādē, kas ir neatkarīga no iesaistītajām pusēm. Šai iestādei, kas var būt tiesa, ir ▐ attiecīga lietpratība, lai tā varētu efektīvi pildīt savas funkcijas. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek pienācīgi ņemti vērā lietas apstākļi un ka ir izveidots efektīvs pārsūdzības mehānisms.
  Kamēr nav zināms pārsūdzības rezultāts, valsts regulatīvās iestādes lēmums paliek spēkā, ja vien saskaņā ar valsts tiesību aktiem netiek noteikti pagaidu pasākumi.”; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valstī darbojas efektīvs mehānisms, lai jebkuram lietotājam vai uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus un/vai pakalpojumus un ko ir ietekmējis valsts regulatīvās iestādes lēmums, būtu tiesības pārsūdzēt lēmumu pārsūdzības iestādē, kas ir neatkarīga no iesaistītajām pusēm. Šai iestādei, kas var būt tiesa, ir ▐ attiecīga lietpratība, lai tā varētu efektīvi pildīt savas funkcijas. Dalībvalstis nodrošina to, ka tiek pienācīgi ņemti vērā lietas apstākļi un ka ir izveidots efektīvs pārsūdzības mehānisms.

Kamēr nav zināms pārsūdzības rezultāts, valsts regulatīvās iestādes lēmums paliek spēkā, ja vien saskaņā ar valsts tiesību aktiem netiek noteikti pagaidu pasākumi.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “3.   Dalībvalstis apkopo informāciju par
  pārsūdzību vispārējiem iemesliem,
  iesniegto pārsūdzību skaitu, pārsūdzības procesu ilgumu un to lēmumu skaitu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus. Dalībvalstis sniedz minēto informāciju Komisijai un
  EESRI
  pēc pamatota lūguma no kādas no tām.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“3.   Dalībvalstis apkopo informāciju par
  pārsūdzību vispārējiem iemesliem,
  iesniegto pārsūdzību skaitu, pārsūdzības procesu ilgumu un to lēmumu skaitu, ar ko nosaka pagaidu pasākumus. Dalībvalstis sniedz minēto informāciju Komisijai un
  EESRI
  pēc pamatota lūguma no kādas no tām.”;

| 5) | direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, sniedz visu informāciju, tostarp finanšu informāciju, kura nepieciešama valsts regulatīvajām iestādēm, lai tās varētu panākt atbilstību šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem vai saskaņā ar tām pieņemtiem lēmumiem. Jo īpaši
  valsts regulatīvajām iestādēm ir tiesības
  pieprasīt, lai šie uzņēmumi sniedz informāciju par tīklu vai pakalpojumu turpmāku attīstību, kas varētu ietekmēt vairumtirdzniecības pakalpojumus, kurus tie dara pieejamus konkurentiem. Uzņēmumiem, kam ir būtiska tirgus ietekme vairumtirdzniecības tirgos, var arī pieprasīt sniegt grāmatvedības datus par mazumtirdzniecības tirgiem, kas ir saistīti ar minētajiem vairumtirdzniecības tirgiem.
  Uzņēmumi pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz šādu informāciju, ievērojot valsts regulatīvās iestādes norādītos termiņus un detalizētības pakāpi. Valsts regulatīvās iestādes pieprasītā informācija ir samērīga ar iestādes veicamo uzdevumu. Valsts regulatīvā iestāde norāda iemeslus, kas pamato informācijas pieprasījumu un rīkojas ar minēto informāciju saskaņā ar 3. punktu.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, sniedz visu informāciju, tostarp finanšu informāciju, kura nepieciešama valsts regulatīvajām iestādēm, lai tās varētu panākt atbilstību šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem vai saskaņā ar tām pieņemtiem lēmumiem. Jo īpaši
  valsts regulatīvajām iestādēm ir tiesības
  pieprasīt, lai šie uzņēmumi sniedz informāciju par tīklu vai pakalpojumu turpmāku attīstību, kas varētu ietekmēt vairumtirdzniecības pakalpojumus, kurus tie dara pieejamus konkurentiem. Uzņēmumiem, kam ir būtiska tirgus ietekme vairumtirdzniecības tirgos, var arī pieprasīt sniegt grāmatvedības datus par mazumtirdzniecības tirgiem, kas ir saistīti ar minētajiem vairumtirdzniecības tirgiem.

Uzņēmumi pēc pieprasījuma nekavējoties sniedz šādu informāciju, ievērojot valsts regulatīvās iestādes norādītos termiņus un detalizētības pakāpi. Valsts regulatīvās iestādes pieprasītā informācija ir samērīga ar iestādes veicamo uzdevumu. Valsts regulatīvā iestāde norāda iemeslus, kas pamato informācijas pieprasījumu un rīkojas ar minēto informāciju saskaņā ar 3. punktu.”;

| 6) | direktīvas 6. un 7. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

  “6. pants


  Apspriešanas un pārredzamības mehānisms

  Izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 7. panta 9. punkts, 20. vai 21. pants, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes dod ieinteresētajām aprindām iespēju pieņemamā termiņā izteikt komentārus par pasākuma projektu, ja minētās iestādes plāno saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām veikt pasākumus, vai arī plāno noteikt ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. punktu un 9. panta 4. punktu, un kam ir būtiska ietekme uz konkrēto tirgu.
  Valsts regulatīvās iestādes publicē valstī piemērojamās apspriešanas procedūras.
  Dalībvalstis nodrošina vienota informācijas centra izveidi, ar kura starpniecību ir pieejamas visas pašreizējās apspriešanas.
  Valsts regulatīvā iestāde publisko apspriešanas rezultātus, izņemot gadījumus, kad informācija ir konfidenciāla saskaņā ar Kopienas un valsts tiesību aktiem par uzņēmējdarbības konfidencialitāti.

  7. pants


  Elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus konsolidācija

  1.   Pildot uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu un īpašajām direktīvām, valsts regulatīvās iestādes maksimāli ņem vērā 8. pantā izklāstītos mērķus, ciktāl tie attiecas uz iekšējā tirgus darbību.
  2.   Valsts regulatīvās iestādes, pārredzami sadarbojoties savā starpā un ar Komisiju un
  EESRI
  , veicina iekšējā tirgus attīstību, lai nodrošinātu šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumu konsekventu piemērošanu visās dalībvalstīs. Tālab tās jo īpaši
  strādā
  ar Komisiju un
  EESRI
  , lai noteiktu instrumentus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti konkrētu situāciju risināšanai tirgū.
  3.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 7.b pantu pieņemtajos ieteikumos vai pamatnostādnēs ir paredzēts citādi, ja valsts regulatīvā iestāde pēc 6. pantā minētās apspriešanas beigām plāno veikt pasākumu:






  a) | uz ko attiecas šīs direktīvas 15. vai 16. pants
  vai
  Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. vai 8. pants un |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 6. un 7. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“6. pants

Apspriešanas un pārredzamības mehānisms

Izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas 7. panta 9. punkts, 20. vai 21. pants, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvās iestādes dod ieinteresētajām aprindām iespēju pieņemamā termiņā izteikt komentārus par pasākuma projektu, ja minētās iestādes plāno saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām veikt pasākumus, vai arī plāno noteikt ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. punktu un 9. panta 4. punktu, un kam ir būtiska ietekme uz konkrēto tirgu.

Valsts regulatīvās iestādes publicē valstī piemērojamās apspriešanas procedūras.

Dalībvalstis nodrošina vienota informācijas centra izveidi, ar kura starpniecību ir pieejamas visas pašreizējās apspriešanas.

Valsts regulatīvā iestāde publisko apspriešanas rezultātus, izņemot gadījumus, kad informācija ir konfidenciāla saskaņā ar Kopienas un valsts tiesību aktiem par uzņēmējdarbības konfidencialitāti.

7. pants

Elektronisko komunikāciju iekšējā tirgus konsolidācija

1.   Pildot uzdevumus saskaņā ar šo direktīvu un īpašajām direktīvām, valsts regulatīvās iestādes maksimāli ņem vērā 8. pantā izklāstītos mērķus, ciktāl tie attiecas uz iekšējā tirgus darbību.

2.   Valsts regulatīvās iestādes, pārredzami sadarbojoties savā starpā un ar Komisiju un
  EESRI
  , veicina iekšējā tirgus attīstību, lai nodrošinātu šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumu konsekventu piemērošanu visās dalībvalstīs. Tālab tās jo īpaši
  strādā
  ar Komisiju un
  EESRI
  , lai noteiktu instrumentus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir vislabāk piemēroti konkrētu situāciju risināšanai tirgū.

3.   Izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 7.b pantu pieņemtajos ieteikumos vai pamatnostādnēs ir paredzēts citādi, ja valsts regulatīvā iestāde pēc 6. pantā minētās apspriešanas beigām plāno veikt pasākumu:

a)

uz ko attiecas šīs direktīvas 15. vai 16. pants
  vai
  Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. vai 8. pants un

| b) | kas ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, |
| --- | --- |

b)

kas ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm,

tā saskaņā ar 5. panta 3. punktu dara pasākuma projektu pieejamu Komisijai,
  EESRI
  un valsts regulatīvajām iestādēm citās dalībvalstīs,
  vienlaikus▐
  pievienojot projektam pasākuma pamatojumu, un informē par to Komisiju,
  EESRI
  un citas valsts regulatīvās iestādes. Valsts regulatīvās iestādes,
  EESRI
  un Komisija mēneša laikā var iesniegt komentārus attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei. Viena mēneša termiņu nevar pagarināt.

4.   Ja plānotā pasākuma, uz kuru attiecas 3. punkts, mērķis ir:

| a) | noteikt konkrētu tirgu, kas nav viens no tirgiem, kuri norādīti ieteikumā saskaņā ar 15. panta 1. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

noteikt konkrētu tirgu, kas nav viens no tirgiem, kuri norādīti ieteikumā saskaņā ar 15. panta 1. punktu, vai

| b) | saskaņā ar 16. panta 3., 4. vai 5. punktu pieņemt lēmumu par to, vai uzņēmumu atzīt vai neatzīt par tādu, kam atsevišķi vai kopā ar citiem ir būtiska ietekme tirgū; ▐ ▐ |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 16. panta 3., 4. vai 5. punktu pieņemt lēmumu par to, vai uzņēmumu atzīt vai neatzīt par tādu, kam atsevišķi vai kopā ar citiem ir būtiska ietekme tirgū; ▐ ▐

un šis pasākums ietekmētu tirdzniecību starp dalībvalstīm, un ja Komisija ir norādījusi valsts regulatīvajai iestādei, ka tā uzskata, ka plānotais pasākums radītu šķērsli vienotajam tirgum vai ka tai ir radušās nopietnas šaubas par tā saderību ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši 8. pantā minētajiem mērķiem, pasākuma projektu nepieņem vēl divus mēnešus. Šo termiņu nevar pagarināt. Komisija šādā gadījumā informē pārējās valsts regulatīvās iestādes par tās iebildumiem.

5.   Šā panta 4. punktā minētajā divu mēnešu termiņā, Komisija var:

| a) | pieņemt lēmumu, ▐ kas pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei atsaukt pasākuma projektu, un/vai
  ▐ |
| --- | --- |

a)

pieņemt lēmumu, ▐ kas pieprasa attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei atsaukt pasākuma projektu, un/vai

| b) | pieņemt lēmumu atcelt atrunas attiecībā uz 4. punktā minēto pasākuma projektu. |
| --- | --- |

b)

pieņemt lēmumu atcelt atrunas attiecībā uz 4. punktā minēto pasākuma projektu.

Komisija pirms lēmuma ▐ pieņemšanas maksimāli ņem vērā
  EESRI
  atzinumu. Šim lēmumam ▐ pievieno sīki izstrādātu un objektīvu analīzi par to, kāpēc Komisija uzskata, ka pasākuma projektu nevajadzētu pieņemt, pievienojot konkrētus priekšlikumus par pasākuma projekta grozīšanu.

6.   Ja Komisija saskaņā ar
  5. punktu
  ir pieņēmusi lēmumu, ar ko attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pieprasa anulēt pasākuma projektu, valsts regulatīvā iestāde sešos mēnešos pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas dienas groza vai atsauc minēto pasākuma projektu. Ja pasākuma projektu groza, valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 6. pantā minētajām procedūrām organizē sabiedrisku apspriešanu un saskaņā ar 3. punkta noteikumiem atkārtoti paziņo Komisijai grozīto pasākuma projektu.

7.   Attiecīgā valsts regulatīvā iestāde maksimāli ņem vērā citu valsts regulatīvo iestāžu,
  EESRI
  un Komisijas komentārus, un, izņemot
  4. punktā un 5. panta a) apakšpunktā
  minētos gadījumus, tā var pieņemt grozīto pasākuma projektu un, ja tā pasākuma projektu pieņem, par to paziņo Komisijai.

▐

8.   Valsts regulatīvā iestāde paziņo Komisijai un
  EESRI
  visus
  pieņemtos
  galīgos pasākumus, uz ko attiecas 7. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts.

9.   Ja valsts regulatīvā iestāde uzskata, ka ir steidzama vajadzība rīkoties, lai nodrošinātu konkurenci un aizsargātu lietotāju intereses, tā, atkāpjoties no 3. un 4. punktā izklāstītās procedūras, var nekavējoties pieņemt samērīgus un provizoriskus pasākumus. Tā tūlīt paziņo Komisijai, citām valsts regulatīvajām iestādēm un
  EESRI
  minētos pasākumus, izklāstot to pilnīgu pamatojumu. Uz valsts regulatīvās iestādes lēmumu šādus pasākumus padarīt par pastāvīgiem vai pagarināt laikposmu, kādā tie ir piemērojami, attiecas 3. un 4. punkts.”;

| 7) | iekļauj šādus
  pantus
  :

  “7.a pants


  Tiesiskās aizsardzības līdzekļu konsekventas piemērošanas kārtība



  1.
     
  Ja plānotā pasākuma, uz kuru attiecas 7. panta 3. punkts, mērķis ir uzlikt, grozīt vai atcelt operatora pienākumus, piemērojot 16. pantu saistībā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. pantu un 9.–13. pantu un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu, Komisija viena mēneša laikā, kā paredzēts 7. panta 3. punktā, var darīt zināmu attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei un EESRI, ka tā uzskata, ka pasākuma projekta pieņemšana radīs šķēršļus vienotā tirgus izveidei vai ka tai ir nopietnas bažas par pasākuma projekta atbilstību Kopienas tiesībām. Šādā gadījumā saskaņā ar Komisijas paziņojumu pasākuma projektu nepieņem vēl trīs mēnešus.




  Ja šāda paziņojuma nav, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var pieņemt pasākuma projektu, maksimāli ņemot vērā jebkādas piezīmes, kuras ir iesniegusi Komisija, EESRI vai kāda cita valsts regulatīvā iestāde.




  2.
     
  Triju mēnešu laikā, kā noteikts 1. punktā, Komisija, EESRI un attiecīgā valsts regulatīvā iestāde cieši sadarbojas nolūkā noteikt vispiemērotākos un visefektīvākos pasākumus, ņemot vērā 8. pantā noteiktos mērķus, kā arī pienācīgi ņemot vērā tirgus dalībnieku viedokli un nepieciešamību nodrošināt regulējuma prakses konsekvenci.




  3.
     
  Sešu nedēļu laikā no 1. punktā minētā triju mēnešu perioda sākuma EESRI, rīkojoties tās locekļu vairākuma vārdā, sniedz atzinumu par Komisijas paziņojumu, kas norādīts minētajā punktā, norādot, vai tā uzskata, ka pasākuma projektā jāizdara izmaiņas vai ka tas jāatsauc, un attiecīgā gadījumā šajā sakarā iesniedz konkrētus priekšlikumus. Šis atzinums ir pamatots un publiski pieejams.




  4.
     
  Ja EESRI savā atzinumā piekrīt Komisijas nopietnajām šaubām, tā cieši sadarbojas ar attiecīgo valsts regulatīvo iestādi, lai noskaidrotu vispiemērotāko un efektīvāko pasākumu. Pirms 1. punktā minētā trīs mēnešu termiņa beigām valsts regulatīvā iestāde var:










  a) | grozīt vai atsaukt pasākuma projektu, maksimāli ņemot vērā 1. punktā minēto Komisijas paziņojumu un EESRI atzinumu un ieteikumus, |
| --- | --- | --- |

7)

iekļauj šādus
  pantus
  :

“7.a pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļu konsekventas piemērošanas kārtība

1.
     
  Ja plānotā pasākuma, uz kuru attiecas 7. panta 3. punkts, mērķis ir uzlikt, grozīt vai atcelt operatora pienākumus, piemērojot 16. pantu saistībā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 5. pantu un 9.–13. pantu un Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu, Komisija viena mēneša laikā, kā paredzēts 7. panta 3. punktā, var darīt zināmu attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei un EESRI, ka tā uzskata, ka pasākuma projekta pieņemšana radīs šķēršļus vienotā tirgus izveidei vai ka tai ir nopietnas bažas par pasākuma projekta atbilstību Kopienas tiesībām. Šādā gadījumā saskaņā ar Komisijas paziņojumu pasākuma projektu nepieņem vēl trīs mēnešus.

Ja šāda paziņojuma nav, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var pieņemt pasākuma projektu, maksimāli ņemot vērā jebkādas piezīmes, kuras ir iesniegusi Komisija, EESRI vai kāda cita valsts regulatīvā iestāde.

2.
     
  Triju mēnešu laikā, kā noteikts 1. punktā, Komisija, EESRI un attiecīgā valsts regulatīvā iestāde cieši sadarbojas nolūkā noteikt vispiemērotākos un visefektīvākos pasākumus, ņemot vērā 8. pantā noteiktos mērķus, kā arī pienācīgi ņemot vērā tirgus dalībnieku viedokli un nepieciešamību nodrošināt regulējuma prakses konsekvenci.

3.
     
  Sešu nedēļu laikā no 1. punktā minētā triju mēnešu perioda sākuma EESRI, rīkojoties tās locekļu vairākuma vārdā, sniedz atzinumu par Komisijas paziņojumu, kas norādīts minētajā punktā, norādot, vai tā uzskata, ka pasākuma projektā jāizdara izmaiņas vai ka tas jāatsauc, un attiecīgā gadījumā šajā sakarā iesniedz konkrētus priekšlikumus. Šis atzinums ir pamatots un publiski pieejams.

4.
     
  Ja EESRI savā atzinumā piekrīt Komisijas nopietnajām šaubām, tā cieši sadarbojas ar attiecīgo valsts regulatīvo iestādi, lai noskaidrotu vispiemērotāko un efektīvāko pasākumu. Pirms 1. punktā minētā trīs mēnešu termiņa beigām valsts regulatīvā iestāde var:

a)

grozīt vai atsaukt pasākuma projektu, maksimāli ņemot vērā 1. punktā minēto Komisijas paziņojumu un EESRI atzinumu un ieteikumus,

| b) | paturēt spēkā pasākuma projektu. |
| --- | --- |

b)

paturēt spēkā pasākuma projektu.

5.
     
  Ja EESRI nepiekrīt Komisijas nopietnajām šaubām vai nesniedz atzinumu, vai ja valsts regulatīvā iestāde groza vai patur spēkā pasākuma projektu saskaņā ar 4. punktu, Komisija viena mēneša laikā pēc 1. punktā minētā trīs mēnešu termiņa beigām un maksimāli ņemot vērā EESRI atzinumu, ja tāds ir, var:

| a) | izdot ieteikumu, prasot attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atsaukt pasākuma projektu un sniedzot sava ieteikuma pamatojumu, it īpaši ja EESRI nepiekrīt Komisijas nopietnajām šaubām, un konkrētus priekšlikumus šajā sakarā, |
| --- | --- |

a)

izdot ieteikumu, prasot attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei grozīt vai atsaukt pasākuma projektu un sniedzot sava ieteikuma pamatojumu, it īpaši ja EESRI nepiekrīt Komisijas nopietnajām šaubām, un konkrētus priekšlikumus šajā sakarā,

| b) | pieņemt lēmumu atcelt atrunas, kas norādītas saskaņā ar 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

pieņemt lēmumu atcelt atrunas, kas norādītas saskaņā ar 1. punktu.

6.
     
  Viena mēneša laikā pēc izdotā Komisijas ieteikuma saskaņā ar 5. punkta a) apakšpunktu vai atceļot atrunas saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde informē Komisiju un EESRI par pieņemto galīgo pasākumu.

Šo termiņu var pagarināt, lai valsts regulatīvā iestāde varētu veikt sabiedrisku apspriešanu saskaņā ar 6. pantu.

7.
     
  Ja valsts regulatīvā iestāde nolemj negrozīt un neatsaukt pasākuma projektu, pamatojoties uz ieteikumu, kas izdots saskaņā ar 5. punkta a) apakšpunktu, tā pamato savu lēmumu.

8.
     Valsts regulatīvā iestāde var atsaukt pasākuma projektu jebkurā procedūras posmā.

7.b pants

Īstenošanas noteikumi

1.   Komisija pēc sabiedriskām apspriešanām un apspriedēm ar valsts regulatīvajām iestādēm, kā arī maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu, var pieņemt ieteikumus un/vai pamatnostādnes saistībā ar 7. pantu, kurās noteikta paziņojumu forma, saturs un detalizētības pakāpe saskaņā ar 7. panta 3. punktu, apstākļi, kādos šādi paziņojumi netiktu pieprasīti, kā arī plānotie termiņi.

2.   Pasākumus, kas minēti 1. punktā, pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.”;

| 8) | direktīvas 8. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Ja vien 9. pantā par radiofrekvencēm nav norādīts citādi, dalībvalstis maksimāli ņem vērā nepieciešamību panākt tehnoloģiskā ziņā neitrālus noteikumus un nodrošina to, ka tāpat rīkojas arī valsts regulatīvās iestādes, veicot šajā direktīvā un īpašajās direktīvās noteiktos regulatīvos uzdevumus, jo īpaši tos, kas paredzēti pilnvērtīgas konkurences nodrošināšanai.”; |
| --- | --- | --- |

8)

direktīvas 8. pantu groza šādi:

a)

1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ja vien 9. pantā par radiofrekvencēm nav norādīts citādi, dalībvalstis maksimāli ņem vērā nepieciešamību panākt tehnoloģiskā ziņā neitrālus noteikumus un nodrošina to, ka tāpat rīkojas arī valsts regulatīvās iestādes, veicot šajā direktīvā un īpašajās direktīvās noteiktos regulatīvos uzdevumus, jo īpaši tos, kas paredzēti pilnvērtīgas konkurences nodrošināšanai.”;

| b) | panta
  2. punkta a) un b) apakšpunktu
  aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “a) | nodrošinot to, ka lietotājiem, tostarp invalīdiem, veciem cilvēkiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām, tiek sagādātas maksimālas priekšrocības izvēles, cenas un kvalitātes ziņā,; |
| --- | --- | --- |

b)

panta
  2. punkta a) un b) apakšpunktu
  aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“a)

nodrošinot to, ka lietotājiem, tostarp invalīdiem, veciem cilvēkiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām, tiek sagādātas maksimālas priekšrocības izvēles, cenas un kvalitātes ziņā,;

| b) | panākot to, ka elektronisko komunikāciju nozarē, tostarp satura izplatīšanas jomā, nenotiek konkurences traucēšana vai ierobežošana;” |
| --- | --- |

b)

panākot to, ka elektronisko komunikāciju nozarē, tostarp satura izplatīšanas jomā, nenotiek konkurences traucēšana vai ierobežošana;”

| c) | svītro 2. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 2. punkta c) apakšpunktu;

| d) | svītro 3. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

svītro 3. punkta c) apakšpunktu;

| e) | 3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “d) | sadarbojoties savā starpā ar Komisiju un
  EESRI
  , lai nodrošinātu saskanīgas regulējuma prakses izveidi un šīs direktīvas un īpašo direktīvu konsekventu piemērošanu.”; |
| --- | --- | --- |

e)

3. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“d)

sadarbojoties savā starpā ar Komisiju un
  EESRI
  , lai nodrošinātu saskanīgas regulējuma prakses izveidi un šīs direktīvas un īpašo direktīvu konsekventu piemērošanu.”;

| f) | 4. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “e) | pievēršoties īpašu sociālo grupu vajadzībām, jo īpaši invalīdiem, veciem cilvēkiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām;”; |
| --- | --- | --- |

f)

4. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“e)

pievēršoties īpašu sociālo grupu vajadzībām, jo īpaši invalīdiem, veciem cilvēkiem un lietotājiem ar īpašām sociālajām vajadzībām;”;

| g) | 4. punktā pievieno šādu g) apakšpunktu:










  “g) | veicinot galalietotājiem iespēju piekļūt informācijai un izplatīt to un izmantot lietotnes un pakalpojumus pēc savas izvēles; |
| --- | --- | --- |

g)

4. punktā pievieno šādu g) apakšpunktu:

“g)

veicinot galalietotājiem iespēju piekļūt informācijai un izplatīt to un izmantot lietotnes un pakalpojumus pēc savas izvēles;

| h) | piemērojot principu, saskaņā ar kuru nekādus ierobežojumus nedrīkst noteikt galalietotāju pamattiesībām un brīvībām, it īpaši saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu par vārda un informācijas brīvību, bez iepriekšēja tiesu iestāžu lēmuma, izņemot gadījumu, ja ir apdraudēta sabiedrības drošība; šādā gadījumā lēmumu var pieņemt vēlāk.” |
| --- | --- |

h)

piemērojot principu, saskaņā ar kuru nekādus ierobežojumus nedrīkst noteikt galalietotāju pamattiesībām un brīvībām, it īpaši saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu par vārda un informācijas brīvību, bez iepriekšēja tiesu iestāžu lēmuma, izņemot gadījumu, ja ir apdraudēta sabiedrības drošība; šādā gadījumā lēmumu var pieņemt vēlāk.”

| h) | pievieno šādu punktu:
  5.   “Valsts regulatīvās iestādes, īstenojot 2., 3. un 4. punktā minētos politikas mērķus, piemēro objektīvus, pārredzamus, nediskriminējošus un samērīgus reglamentēšanas principus, inter alia:






  a) | veicinot regulatīvo noteikumu paredzamību,
  attiecīgos pārskata periodos nodrošinot konsekventu regulatīvo pieeju
  ; |
| --- | --- | --- |

h)

pievieno šādu punktu:

5.   “Valsts regulatīvās iestādes, īstenojot 2., 3. un 4. punktā minētos politikas mērķus, piemēro objektīvus, pārredzamus, nediskriminējošus un samērīgus reglamentēšanas principus, inter alia:

a)

veicinot regulatīvo noteikumu paredzamību,
  attiecīgos pārskata periodos nodrošinot konsekventu regulatīvo pieeju
  ;

| b) | nodrošinot, ka līdzīgos apstākļos nepastāv diskriminācija attieksmē pret uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, ka līdzīgos apstākļos nepastāv diskriminācija attieksmē pret uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus;

| c) | nodrošinot konkurenci patērētāju interesēs un vajadzības gadījumā veicinot infrastruktūras konkurenci; |
| --- | --- |

c)

nodrošinot konkurenci patērētāju interesēs un vajadzības gadījumā veicinot infrastruktūras konkurenci;

| d) | veicinot
  efektīvus
  ieguldījumus un inovācijas jaunā un uzlabotā infrastruktūrā, tostarp
  nodrošinot, ka jebkādās piekļuves saistībās ir pienācīgi ņemts vērā risks, kas rodas ieguldītājiem uzņēmumiem, un atļaujot dažādus kooperācijas pasākumus starp ieguldītājiem un piekļuvi meklējošām pusēm, lai diversificētu ieguldījumu risku, vienlaikus nodrošinot konkurenci tirgū un nediskriminēšanas principa ievērošanu; |
| --- | --- |

d)

veicinot
  efektīvus
  ieguldījumus un inovācijas jaunā un uzlabotā infrastruktūrā, tostarp
  nodrošinot, ka jebkādās piekļuves saistībās ir pienācīgi ņemts vērā risks, kas rodas ieguldītājiem uzņēmumiem, un atļaujot dažādus kooperācijas pasākumus starp ieguldītājiem un piekļuvi meklējošām pusēm, lai diversificētu ieguldījumu risku, vienlaikus nodrošinot konkurenci tirgū un nediskriminēšanas principa ievērošanu;

| e) | pienācīgi ņemot vērā dažādus apstākļus, kas dalībvalstīs un dažādās dalībvalstu ģeogrāfiskajās zonās saistīti ar konkurenci un patērētājiem; |
| --- | --- |

e)

pienācīgi ņemot vērā dažādus apstākļus, kas dalībvalstīs un dažādās dalībvalstu ģeogrāfiskajās zonās saistīti ar konkurenci un patērētājiem;

| f) | uzliekot ex-ante reglamentējošas saistības tikai gadījumos, kad konkurence nav efektīva un ilgtspējīga, un atvieglojot vai atceļot šādas saistības, tiklīdz
  šis nosacījums ir izpildīts.”; |
| --- | --- |

f)

uzliekot ex-ante reglamentējošas saistības tikai gadījumos, kad konkurence nav efektīva un ilgtspējīga, un atvieglojot vai atceļot šādas saistības, tiklīdz
  šis nosacījums ir izpildīts.”;

| 9) | iekļauj šādu pantu:

  “8.a pants


  Radiofrekvenču spektra politikas stratēģiskā plānošana un saskaņošana ▐

  1.   Dalībvalstis gan savstarpēji, gan ar Komisiju sadarbojas radiofrekvenču spektra izmantošanas stratēģiskajā plānošanā, koordinēšanā un saskaņošanā Eiropas
  Kopienā
  . Šai nolūkā tās inter alia ņem vērā arī tautsaimniecības, drošības, veselības un sabiedrības intereses, vārda brīvību, ES politikas kultūras, zinātniskos, sociālos un tehniskos aspektus, kā arī radiofrekvenču spektra lietotāju kopienu dažādās intereses, lai uzlabotu radiofrekvenču spektra lietošanu un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem.
  2.   
  Sadarbojoties savā starpā un ar Komisiju, dalībvalstis veicina radiofrekvenču spektra politikas pieeju koordinēšanu Eiropas Kopienā un attiecīgā gadījumā arī koordinē saskaņotos nosacījumus attiecībā uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas vajadzīga elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveidei un darbībai.




  3.
     
  Komisija, maksimāli ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG), kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2002/622/EK (19), atzinumu, var iesniegt tiesību aktu priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei attiecībā uz daudzgadu radiofrekvenču spektra politikas programmu izveidi. Šādās programmās saskaņā ar šās direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem izklāsta politikas ievirzes un mērķus attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanas stratēģisko plānošanu un saskaņošanu.




  4.
     
  Gadījumos, kad tas nepieciešams
  , lai nodrošinātu
  Eiropas Kopienas
  interešu efektīvu koordinēšanu starptautiskajās organizācijās, kas ir kompetentas radiofrekvenču spektra jautājumos, Komisija, maksimāli ņemot vērā ▐ RSPG ▐ atzinumu, var ieteikt Eiropas Parlamentam un Padomei kopējās politikas mērķus.
  ▐ |
| --- | --- |

9)

iekļauj šādu pantu:

“8.a pants

Radiofrekvenču spektra politikas stratēģiskā plānošana un saskaņošana ▐

1.   Dalībvalstis gan savstarpēji, gan ar Komisiju sadarbojas radiofrekvenču spektra izmantošanas stratēģiskajā plānošanā, koordinēšanā un saskaņošanā Eiropas
  Kopienā
  . Šai nolūkā tās inter alia ņem vērā arī tautsaimniecības, drošības, veselības un sabiedrības intereses, vārda brīvību, ES politikas kultūras, zinātniskos, sociālos un tehniskos aspektus, kā arī radiofrekvenču spektra lietotāju kopienu dažādās intereses, lai uzlabotu radiofrekvenču spektra lietošanu un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem.

2.   
  Sadarbojoties savā starpā un ar Komisiju, dalībvalstis veicina radiofrekvenču spektra politikas pieeju koordinēšanu Eiropas Kopienā un attiecīgā gadījumā arī koordinē saskaņotos nosacījumus attiecībā uz radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantošanu, kas vajadzīga elektronisko sakaru iekšējā tirgus izveidei un darbībai.

3.
     
  Komisija, maksimāli ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG), kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2002/622/EK (19), atzinumu, var iesniegt tiesību aktu priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei attiecībā uz daudzgadu radiofrekvenču spektra politikas programmu izveidi. Šādās programmās saskaņā ar šās direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem izklāsta politikas ievirzes un mērķus attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanas stratēģisko plānošanu un saskaņošanu.

4.
     
  Gadījumos, kad tas nepieciešams
  , lai nodrošinātu
  Eiropas Kopienas
  interešu efektīvu koordinēšanu starptautiskajās organizācijās, kas ir kompetentas radiofrekvenču spektra jautājumos, Komisija, maksimāli ņemot vērā ▐ RSPG ▐ atzinumu, var ieteikt Eiropas Parlamentam un Padomei kopējās politikas mērķus.

▐

| 10) | direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “9. pants


  Elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pārvaldība

  1.   Ņemot vērā to, ka radiofrekvences ir sabiedriski resursi, kuriem ir svarīga sociālā, kultūras un ekonomiskā vērtība, dalībvalstis savā teritorijā nodrošina elektronisko sakaru pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pilnvērtīgu pārvaldību saskaņā ar
  8. un 8.a pantu
  . Tās nodrošina, ka šādu radiofrekvenču spektra iedalīšana elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām un vispārēju atļauju vai individuālu izmantošanas tiesību izdošana šādām radiofrekvencēm, ko veic kompetentas valsts iestādes, ir pamatota ar objektīviem, pārskatāmiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem.


  Piemērojot šo pantu, dalībvalstis
  ievēro attiecīgos starptautiskos nolīgumus,
  tostarp ITU noteikumus par radiosakariem,
  un var ņemt vērā valsts politikas apsvērumus.
  2.   Dalībvalstis veicina radiofrekvenču izmantošanas saskaņošanu visā Kopienā atbilstīgi vajadzībai nodrošināt to faktisku un efektīvu izmantošanu un lai nodrošinātu izdevīgumu patērētājiem, piemēram, apjomradītus ietaupījumus un pakalpojumu savstarpējo savietojamību. Šādi rīkojoties, tās darbojas saskaņā ar
  8.a pantu un
  Lēmumu Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums).
  3.   Ja vien šā punkta otrajā daļā nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka visu veidu tehnoloģijas, ko izmanto elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, var izmantot radiofrekvenču joslās,
  par kurām saskaņā ar Kopienas tiesībām deklarēts, ka tās ir
  pieejamas elektronisko komunikāciju pakalpojumiem ▐.
  Tomēr dalībvalstis var paredzēt samērīgus un nediskriminējošus ierobežojumus attiecībā uz elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantotajiem radiotīklu vai bezvadu piekļuves tehnoloģiju veidiem, ja šādi ierobežojumi ir vajadzīgi, lai:






  a) | novērstu kaitīgus traucējumus; |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“9. pants

Elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pārvaldība

1.   Ņemot vērā to, ka radiofrekvences ir sabiedriski resursi, kuriem ir svarīga sociālā, kultūras un ekonomiskā vērtība, dalībvalstis savā teritorijā nodrošina elektronisko sakaru pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pilnvērtīgu pārvaldību saskaņā ar
  8. un 8.a pantu
  . Tās nodrošina, ka šādu radiofrekvenču spektra iedalīšana elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām un vispārēju atļauju vai individuālu izmantošanas tiesību izdošana šādām radiofrekvencēm, ko veic kompetentas valsts iestādes, ir pamatota ar objektīviem, pārskatāmiem, nediskriminējošiem un samērīgiem kritērijiem.

Piemērojot šo pantu, dalībvalstis
  ievēro attiecīgos starptautiskos nolīgumus,
  tostarp ITU noteikumus par radiosakariem,
  un var ņemt vērā valsts politikas apsvērumus.

2.   Dalībvalstis veicina radiofrekvenču izmantošanas saskaņošanu visā Kopienā atbilstīgi vajadzībai nodrošināt to faktisku un efektīvu izmantošanu un lai nodrošinātu izdevīgumu patērētājiem, piemēram, apjomradītus ietaupījumus un pakalpojumu savstarpējo savietojamību. Šādi rīkojoties, tās darbojas saskaņā ar
  8.a pantu un
  Lēmumu Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums).

3.   Ja vien šā punkta otrajā daļā nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka visu veidu tehnoloģijas, ko izmanto elektronisko komunikāciju pakalpojumiem, var izmantot radiofrekvenču joslās,
  par kurām saskaņā ar Kopienas tiesībām deklarēts, ka tās ir
  pieejamas elektronisko komunikāciju pakalpojumiem ▐.

Tomēr dalībvalstis var paredzēt samērīgus un nediskriminējošus ierobežojumus attiecībā uz elektronisko komunikāciju pakalpojumiem izmantotajiem radiotīklu vai bezvadu piekļuves tehnoloģiju veidiem, ja šādi ierobežojumi ir vajadzīgi, lai:

a)

novērstu kaitīgus traucējumus;

| b) | aizsargātu sabiedrības veselību pret elektromagnētiskajiem laukiem; |
| --- | --- |

b)

aizsargātu sabiedrības veselību pret elektromagnētiskajiem laukiem;

| c) | nodrošinātu pakalpojuma tehnisku kvalitāti; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu pakalpojuma tehnisku kvalitāti;

| d) | maksimāli nodrošinātu radiofrekvences koplietošanu; |
| --- | --- |

d)

maksimāli nodrošinātu radiofrekvences koplietošanu;

| e) | nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu, vai |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu, vai

| f) | nodrošinātu vispārēju interešu mērķa sasniegšanu saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

f)

nodrošinātu vispārēju interešu mērķa sasniegšanu saskaņā ar 4. punktu.

4.   Ja vien šā punkta otrajā daļā nav paredzēts citādi, dalībvalstis nodrošina to, ka visu veidu elektronisko komunikāciju pakalpojumus var sniegt radiofrekvenču joslās,
  par kurām saskaņā ar Kopienas tiesībām deklarēts, ka tās ir
  pieejamas elektronisko komunikāciju pakalpojumiem. Tomēr dalībvalstis var paredzēt samērīgus un nediskriminējošus ierobežojumus attiecībā uz sniedzamo elektronisko sakaru pakalpojumu veidiem,
  tostarp vajadzības gadījumā prasību ievērot ITU radiosakaru noteikumus
  .

Pasākumi, ar ko nosaka, ka elektronisko sakaru pakalpojuma sniegšanai jāizmanto konkrēta, elektronisko sakaru pakalpojumiem pieejams spektrs, ir pamatoti, ja ar to palīdzību saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem īsteno dalībvalstu noteiktu vispārēju interešu mērķi, piemēram, bet ne tikai:

| a) | cilvēku drošība; |
| --- | --- |

a)

cilvēku drošība;

| b) | sociālās, reģionālās vai teritoriālās kohēzijas veicināšana; |
| --- | --- |

b)

sociālās, reģionālās vai teritoriālās kohēzijas veicināšana;

| c) | radiofrekvenču neefektīvas izmantošanas novēršana; vai |
| --- | --- |

c)

radiofrekvenču neefektīvas izmantošanas novēršana; vai

| d) | kultūru un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšana, piemēram, nodrošinot radio un televīzijas apraides pakalpojumus. |
| --- | --- |

d)

kultūru un valodu daudzveidības un plašsaziņas līdzekļu plurālisma veicināšana, piemēram, nodrošinot radio un televīzijas apraides pakalpojumus.

Pasākumu, ar ko aizliedz sniegt jebkādu citu elektronisko sakaru pakalpojumu konkrētā spektrā, var noteikt vienīgi tad, ja to pamato vajadzība aizsargāt cilvēku drošības pakalpojumus. Dalībvalstis
  izņēmuma kārtā
  var arī izvērst šādu pasākumu, lai sasniegtu citus vispārējas intereses mērķus,
  ko dalībvalstis nosaka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem
  .

5.   Dalībvalstis regulāri pārskata 3. un 4. punktā minēto ierobežojumu nepieciešamību un nodod atklātībai šādu pārskatu rezultātus.

6.   Šā panta 3. un 4. punktu piemēro spektra iedalījumam elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām, vispārēju atļauju izsniegšanai un radiofrekvenču individuālo izmantošanas tiesību piešķiršanai pēc ... (20).

Uz spektra iedalījumu, vispārējām atļaujām un individuālajām izmantošanas tiesībām, kas jau pastāvēja līdz ... (20), attiecas 9.a pants.

7.   Neskarot īpašo direktīvu noteikumus un ņemot vērā attiecīgos valstu apstākļus, dalībvalstis var paredzēt noteikumus, lai novērstu spektra izmantošanas tiesību uzkrāšanu, jo īpaši nosakot izmantošanas tiesību turētājam stingrus termiņus šo tiesību efektīvai izmantošanai un termiņu neievērošanas gadījumā piemērojot sankcijas, tostarp finanšu sankcijas vai tiesību anulēšanu. Minētos noteikumus izveido un piemēro samērīgi, nediskriminējoši un pārskatāmi.”;

| 11) | iekļauj šādus pantus:

  “9.a pants


  Spēkā esošo tiesību ierobežojumu pārskatīšana

  1.   Piecu gadu laikposmā, kas sākas ... (21), dalībvalstis
  var atļaut
  radiofrekvenču izmantošanas tādu tiesību turētājiem, kuras piešķirtas pirms minētās dienas un kuras būs spēkā vismaz piecus gadus pēc tās, iesniegt kompetentajai valsts iestādei pieteikumu atkārtoti izvērtēt viņiem piešķirto tiesību ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. un 4. punktu.
  Pirms šāda lēmuma pieņemšanas kompetentā valsts iestāde paziņo tiesību turētājam par ierobežojumu atkārtotu izvērtēšanu, norādot tiesību apjomu pēc atkārtotas izvērtēšanas un ļaujot viņam pieņemamā termiņā anulēt pieteikumu.
  Ja tiesību turētājs anulē pieteikumu, tiesības nemainās līdz dienai, kad tās zaudē spēku, vai arī līdz piecu gadu laikposma beigām, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.
  2.   Pēc 1. punktā minētā piecu gadu laikposma beigām dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 9. panta 3. un 4. punktu piemēro visām pārējām vispārējām atļaujām vai individuālajām izmantošanas tiesībām un spektra iedalījumam elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām, kas pastāvēja ... (21).
  3.   Piemērojot šo pantu, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus godīgas konkurences veicināšanai.
  4.   Piemērojot šo pantu pieņemtais pasākums nav nodrošinājums jaunām lietošanas tiesībām, un tādējādi uz to neattiecas attiecīgie 5. panta 2. punkta noteikumi Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju piešķiršanas direktīva).

  9.b pants


  Individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošana vai iznomāšana

  1.   Dalībvalstis
  nodrošina to, ka uzņēmumi saskaņā ar radiofrekvenču izmantošanai izvirzītajiem nosacījumiem un valstī noteikto kārtību var nodot vai iznomāt citiem uzņēmumiem individuālās tiesības izmantot radiofrekvences tajās joslās, attiecībā uz kurām tas ir paredzēts īstenošanas pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar 3. punktu.




  Arī attiecībā uz citām joslām dalībvalstis var paredzēt uzņēmumiem noteikumu par individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanu vai iznomāšanu citiem uzņēmumiem saskaņā ar valstī noteikto kārtību.


  Individuālajās radiofrekvenču izmantošanas tiesības turpina piemērot pēc tiesību nodošanas vai iznomāšanas, ja vien kompetenta valsts iestāde nav noteikusi savādāk.


  Dalībvalstis var arī noteikt, ka pirmā punkta noteikumi neattiecas uz gadījumiem, kad uzņēmuma individuālās tiesības izmantot radiofrekvences sākotnēji ir iegūtas bez maksas.


  2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmuma nodoms nodot radiofrekvenču izmantošanas tiesības, kā arī veiktā nodošana tiek saskaņā ar valsts procedūrām paziņota kompetentajām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķīrumiem, un darīta zināma atklātībai. Ja radiofrekvenču izmantošana ir saskaņota, piemērojot Lēmumu Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums) vai citus Kopienas pasākumus, šādu nodošanu veic atbilstīgi šādas saskaņotas izmantošanas principiem.


  3.
     
  Komisija var noteikt atbilstošus īstenošanas pasākumus, lai noteiktu tās joslas, kuru izmantošanas tiesības uzņēmumi var nodot vai iznomāt viens otram. Šie pasākumi neattiecas uz frekvencēm, kuras neizmanto apraidei.




  Šos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šās direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.; |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādus pantus:

“9.a pants

Spēkā esošo tiesību ierobežojumu pārskatīšana

1.   Piecu gadu laikposmā, kas sākas ... (21), dalībvalstis
  var atļaut
  radiofrekvenču izmantošanas tādu tiesību turētājiem, kuras piešķirtas pirms minētās dienas un kuras būs spēkā vismaz piecus gadus pēc tās, iesniegt kompetentajai valsts iestādei pieteikumu atkārtoti izvērtēt viņiem piešķirto tiesību ierobežojumus saskaņā ar 9. panta 3. un 4. punktu.

Pirms šāda lēmuma pieņemšanas kompetentā valsts iestāde paziņo tiesību turētājam par ierobežojumu atkārtotu izvērtēšanu, norādot tiesību apjomu pēc atkārtotas izvērtēšanas un ļaujot viņam pieņemamā termiņā anulēt pieteikumu.

Ja tiesību turētājs anulē pieteikumu, tiesības nemainās līdz dienai, kad tās zaudē spēku, vai arī līdz piecu gadu laikposma beigām, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.

2.   Pēc 1. punktā minētā piecu gadu laikposma beigām dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 9. panta 3. un 4. punktu piemēro visām pārējām vispārējām atļaujām vai individuālajām izmantošanas tiesībām un spektra iedalījumam elektronisko sakaru pakalpojumu vajadzībām, kas pastāvēja ... (21).

3.   Piemērojot šo pantu, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus godīgas konkurences veicināšanai.

4.   Piemērojot šo pantu pieņemtais pasākums nav nodrošinājums jaunām lietošanas tiesībām, un tādējādi uz to neattiecas attiecīgie 5. panta 2. punkta noteikumi Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju piešķiršanas direktīva).

9.b pants

Individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošana vai iznomāšana

1.   Dalībvalstis
  nodrošina to, ka uzņēmumi saskaņā ar radiofrekvenču izmantošanai izvirzītajiem nosacījumiem un valstī noteikto kārtību var nodot vai iznomāt citiem uzņēmumiem individuālās tiesības izmantot radiofrekvences tajās joslās, attiecībā uz kurām tas ir paredzēts īstenošanas pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar 3. punktu.

Arī attiecībā uz citām joslām dalībvalstis var paredzēt uzņēmumiem noteikumu par individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību nodošanu vai iznomāšanu citiem uzņēmumiem saskaņā ar valstī noteikto kārtību.

Individuālajās radiofrekvenču izmantošanas tiesības turpina piemērot pēc tiesību nodošanas vai iznomāšanas, ja vien kompetenta valsts iestāde nav noteikusi savādāk.

Dalībvalstis var arī noteikt, ka pirmā punkta noteikumi neattiecas uz gadījumiem, kad uzņēmuma individuālās tiesības izmantot radiofrekvences sākotnēji ir iegūtas bez maksas.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmuma nodoms nodot radiofrekvenču izmantošanas tiesības, kā arī veiktā nodošana tiek saskaņā ar valsts procedūrām paziņota kompetentajām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par individuālo radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķīrumiem, un darīta zināma atklātībai. Ja radiofrekvenču izmantošana ir saskaņota, piemērojot Lēmumu Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums) vai citus Kopienas pasākumus, šādu nodošanu veic atbilstīgi šādas saskaņotas izmantošanas principiem.

3.
     
  Komisija var noteikt atbilstošus īstenošanas pasākumus, lai noteiktu tās joslas, kuru izmantošanas tiesības uzņēmumi var nodot vai iznomāt viens otram. Šie pasākumi neattiecas uz frekvencēm, kuras neizmanto apraidei.

Šos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šās direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.;

| 12) | direktīvas 10. pantu groza šādi:






  a) | 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes kontrolē to, kā piešķir izmantošanas tiesības visiem valsts numerācijas resursiem un pārvalda valsts numerācijas plānus. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem publiski pieejamiem elektronisko sakaru pakalpojumiem ir nodrošināti atbilstīgi numuri un numerācijas sērijas. Valsts regulatīvās iestādes izveido objektīvas, pārskatāmas un nediskriminējošas procedūras, lai piešķirtu valsts numerācijas resursu izmantošanas tiesības.
  2.   Valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka valsts numerācijas plānus un procedūras piemēro tā, lai būtu vienlīdzīga attieksme pret visiem publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem. Jo īpaši dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmums, kam ir piešķirtas numuru sērijas izmantošanas tiesības, nediskriminē citus elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējus attiecībā uz numuru secību, ko izmanto, lai sniegtu piekļuvi to pakalpojumiem.”; |
| --- | --- | --- |

12)

direktīvas 10. pantu groza šādi:

a)

1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts regulatīvās iestādes kontrolē to, kā piešķir izmantošanas tiesības visiem valsts numerācijas resursiem un pārvalda valsts numerācijas plānus. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem publiski pieejamiem elektronisko sakaru pakalpojumiem ir nodrošināti atbilstīgi numuri un numerācijas sērijas. Valsts regulatīvās iestādes izveido objektīvas, pārskatāmas un nediskriminējošas procedūras, lai piešķirtu valsts numerācijas resursu izmantošanas tiesības.

2.   Valsts regulatīvās iestādes nodrošina, ka valsts numerācijas plānus un procedūras piemēro tā, lai būtu vienlīdzīga attieksme pret visiem publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem. Jo īpaši dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmums, kam ir piešķirtas numuru sērijas izmantošanas tiesības, nediskriminē citus elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējus attiecībā uz numuru secību, ko izmanto, lai sniegtu piekļuvi to pakalpojumiem.”;

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Dalībvalstis atbalsta to, ka Kopienā saskaņo konkrētus numurus vai numerācijas sērijas, ja tas sekmē gan iekšējā tirgus darbību, gan Eiropas mēroga pakalpojumu attīstību. Komisija šajā jautājumā var paredzēt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus.


  Šos
  pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Dalībvalstis atbalsta to, ka Kopienā saskaņo konkrētus numurus vai numerācijas sērijas, ja tas sekmē gan iekšējā tirgus darbību, gan Eiropas mēroga pakalpojumu attīstību. Komisija šajā jautājumā var paredzēt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus.

Šos
  pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 13) | direktīvas 11. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:






  “— | rīkojas, pamatojoties uz
  vienkāršām
  , efektīvām, pārredzamām un publiski pieejamām procedūrām, ko piemēro bez diskriminācijas un nekavējoties, un katrā ziņā pieņem lēmumu sešos mēnešos pēc pieteikuma iesniegšanas, izņemot atsavināšanas gadījumos, un”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

direktīvas 11. pantu groza šādi:

a)

1. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu:

“—

rīkojas, pamatojoties uz
  vienkāršām
  , efektīvām, pārredzamām un publiski pieejamām procedūrām, ko piemēro bez diskriminācijas un nekavējoties, un katrā ziņā pieņem lēmumu sešos mēnešos pēc pieteikuma iesniegšanas, izņemot atsavināšanas gadījumos, un”;

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad valsts vai pašvaldības iestādes saglabā īpašumtiesības un kontroli pār tādiem uzņēmumiem, kas pārvalda publiskos elektronisko sakaru tīklus un/vai publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, ievēro efektīvu strukturālu nodalījumu starp 1. punktā minēto pienākumu piešķirt tiesības un darbībām, kas saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.”; |
| --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad valsts vai pašvaldības iestādes saglabā īpašumtiesības un kontroli pār tādiem uzņēmumiem, kas pārvalda publiskos elektronisko sakaru tīklus un/vai publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, ievēro efektīvu strukturālu nodalījumu starp 1. punktā minēto pienākumu piešķirt tiesības un darbībām, kas saistītas ar īpašumtiesībām vai kontroli.”;

| 14) | direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “12. pants


  Elektronisko sakaru tīklu nodrošinātāju tīkla elementu un saistītu iekārtu līdzāsatrašanās un koplietošana

  1.   Ja uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir tiesības uzstādīt iekārtas uz, virs vai zem valsts īpašuma vai privātīpašuma, vai tas var izmantot procedūru īpašuma atsavināšanai vai izmantošanai, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai,
  pilnībā ņemot vērā proporcionalitātes principu,
  veicināt šādu iekārtu vai īpašuma, tostarp
  ēku,
  ievadu ēkās,
  ēku elektroinstalācijas,
  stabu, antenu, torņu un citu atbalsta konstrukciju, kabeļu šahtu, cauruļvadu, kabeļu aku un sadales punktu koplietošanu.
  2.   Dalībvalstis var prasīt, lai 1. punktā minēto tiesību turētāji atļauj iekārtu vai īpašuma koplietošanu (tostarp fizisku līdzāsatrašanos) vai veic pasākumus, ar ko atvieglotu valsts pasūtījuma darbu koordinēšanu, lai aizsargātu vidi, sabiedrības veselību, sabiedrības drošību vai izpildītu pilsētplānošanas un valsts mēroga plānošanas mērķus,
  un
  to var dara tikai pēc atbilstīga sabiedriskās apspriešanās laikposma, kurā visām ieinteresētajām pusēm dod iespēju paust viedokli. Šādā koplietošanas vai koordinēšanas procedūrā var ietvert noteikumus par iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadali.


  3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts iestādes pēc piemērota perioda, kad ir veikta sabiedriskā apspriešana, kuras laikā visām ieinteresētajām pusēm ir iespēja paust savu viedokli, ir pilnvarotas uzlikt saistības kopīgi lietot elektroinstalāciju, kas atrodas ēkās vai līdz pirmajam koncentrēšanas vai sadales punktam, ja tas atrodas ārpus ēkas, 1. punktā minēto tiesību turētājiem un/vai šādas instalācijas īpašniekam, ja to pamato apstāklis, ka šādas infrastruktūras dublēšana būtu ekonomiski neefektīva vai fiziski nepraktiska. Šādā koplietošanas vai saskaņošanas kārtībā var iekļaut noteikumus iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadalei, attiecīgā gadījumā veicot korekcijas atkarībā no riska.



  4.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  kompetentās valsts iestādes var uzlikt
  uzņēmumiem
  pienākumu
  sniegt nepieciešamo informāciju, ja to prasa kompetentās iestādes, lai šīs iestādes kopā ar valsts regulatīvajām iestādēm varētu izstrādāt detalizētu uzskaitījumu par 1. punktā minēto iekārtu veidu, pieejamību un ģeogrāfisko izvietojumu; tās to dara pieejamu ieinteresētajām pusēm.

  5.   Pasākumi, ko valsts regulatīvās iestādes veic saskaņā ar
  šo pantu
  , ir objektīvi, pārredzami, nediskriminējoši un samērīgi.
  Attiecīgos gadījumos šos pasākumus veic sadarbībā ar vietējām iestādēm.”; |
| --- | --- |

14)

direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

Elektronisko sakaru tīklu nodrošinātāju tīkla elementu un saistītu iekārtu līdzāsatrašanās un koplietošana

1.   Ja uzņēmumam, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir tiesības uzstādīt iekārtas uz, virs vai zem valsts īpašuma vai privātīpašuma, vai tas var izmantot procedūru īpašuma atsavināšanai vai izmantošanai, valsts regulatīvajām iestādēm jābūt iespējai,
  pilnībā ņemot vērā proporcionalitātes principu,
  veicināt šādu iekārtu vai īpašuma, tostarp
  ēku,
  ievadu ēkās,
  ēku elektroinstalācijas,
  stabu, antenu, torņu un citu atbalsta konstrukciju, kabeļu šahtu, cauruļvadu, kabeļu aku un sadales punktu koplietošanu.

2.   Dalībvalstis var prasīt, lai 1. punktā minēto tiesību turētāji atļauj iekārtu vai īpašuma koplietošanu (tostarp fizisku līdzāsatrašanos) vai veic pasākumus, ar ko atvieglotu valsts pasūtījuma darbu koordinēšanu, lai aizsargātu vidi, sabiedrības veselību, sabiedrības drošību vai izpildītu pilsētplānošanas un valsts mēroga plānošanas mērķus,
  un
  to var dara tikai pēc atbilstīga sabiedriskās apspriešanās laikposma, kurā visām ieinteresētajām pusēm dod iespēju paust viedokli. Šādā koplietošanas vai koordinēšanas procedūrā var ietvert noteikumus par iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadali.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka valsts iestādes pēc piemērota perioda, kad ir veikta sabiedriskā apspriešana, kuras laikā visām ieinteresētajām pusēm ir iespēja paust savu viedokli, ir pilnvarotas uzlikt saistības kopīgi lietot elektroinstalāciju, kas atrodas ēkās vai līdz pirmajam koncentrēšanas vai sadales punktam, ja tas atrodas ārpus ēkas, 1. punktā minēto tiesību turētājiem un/vai šādas instalācijas īpašniekam, ja to pamato apstāklis, ka šādas infrastruktūras dublēšana būtu ekonomiski neefektīva vai fiziski nepraktiska. Šādā koplietošanas vai saskaņošanas kārtībā var iekļaut noteikumus iekārtu vai īpašuma koplietošanas izmaksu sadalei, attiecīgā gadījumā veicot korekcijas atkarībā no riska.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  kompetentās valsts iestādes var uzlikt
  uzņēmumiem
  pienākumu
  sniegt nepieciešamo informāciju, ja to prasa kompetentās iestādes, lai šīs iestādes kopā ar valsts regulatīvajām iestādēm varētu izstrādāt detalizētu uzskaitījumu par 1. punktā minēto iekārtu veidu, pieejamību un ģeogrāfisko izvietojumu; tās to dara pieejamu ieinteresētajām pusēm.

5.   Pasākumi, ko valsts regulatīvās iestādes veic saskaņā ar
  šo pantu
  , ir objektīvi, pārredzami, nediskriminējoši un samērīgi.
  Attiecīgos gadījumos šos pasākumus veic sadarbībā ar vietējām iestādēm.”;

| 15) | iekļauj šādu nodaļu:
  “IIIa nodaļa
  TĪKLU UN PAKALPOJUMU DROŠĪBA UN INTEGRITĀTE

  13.a pants


  Drošība un integritāte

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, veic piemērotus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai atbilstīgi pārvarētu tīklu un pakalpojumu drošības apdraudējumus. Ņemot vērā jaunākos tehniskos sasniegumus, ar šiem pasākumiem nodrošina novērtētajam riskam atbilstīgu drošības pakāpi. Jo īpaši veic pasākumus, lai novērstu un mazinātu drošības incidentu ietekmi uz lietotājiem vai savienotajiem tīkliem.
  2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus, veic atbilstīgus pasākumus, lai garantētu tīklu integritāti, tādējādi šajos tīklos nodrošinot pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību.
  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, paziņo kompetentajai valsts regulatīvajai iestādei par drošības vai integritātes pārkāpumiem, kas ir būtiski ietekmējuši tīklu darbību vai pakalpojumu sniegšanu.


  Vajadzības gadījumā
  attiecīgā valsts regulatīvā iestāde informē kompetentās valsts iestādes citās dalībvalstīs un Eiropas tīklu informācijas drošības aģentūru (ENISA) ▐. Attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var informēt sabiedrību, vai arī prasīt, ka to dara attiecīgie uzņēmumi, ja tā uzskata, ka pārkāpuma publiskošana ir sabiedrības interesēs.
  Attiecīgā valsts regulatīvā iestāde Komisijai un ENISA reizi gadā iesniedz kopsavilkuma ziņojumu par saņemtajiem paziņojumiem un saskaņā ar šo punktu veikto rīcību.
  4.   Komisija, pilnībā ņemot vērā ENISA atzinumu, var pieņemt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus, lai saskaņotu 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus, tostarp pasākumus, ar ko nosaka paredzēto paziņojumu apstākļus, veidu un piemērojamās procedūras. Minēto tehniskās īstenošanas pasākumu pamatā pēc iespējas lielākā mērā ir Eiropas un starptautiskie standarti, un tie neliedz dalībvalstīm pieņemt papildu prasības, tiecoties sasniegt 1. un 2. punktā izklāstītos mērķus.
  Šos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

  13.b pants


  Īstenošana un izpilde

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 13.a panta īstenošanas nolūkā kompetentās valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas izdot saistošas instrukcijas,
  tostarp attiecībā uz īstenošanas termiņiem,
  uzņēmumiem, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus.
  2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kompetentās valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas pieprasīt, lai uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus:






  a) | sniegtu informāciju, kas vajadzīga pakalpojumu un tīklu drošības un
  /vai
  integritātes novērtēšanai, tostarp informējot par dokumentētu drošības politiku, un |
| --- | --- | --- |

15)

iekļauj šādu nodaļu:

“IIIa nodaļa

TĪKLU UN PAKALPOJUMU DROŠĪBA UN INTEGRITĀTE

13.a pants

Drošība un integritāte

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kuri nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, veic piemērotus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai atbilstīgi pārvarētu tīklu un pakalpojumu drošības apdraudējumus. Ņemot vērā jaunākos tehniskos sasniegumus, ar šiem pasākumiem nodrošina novērtētajam riskam atbilstīgu drošības pakāpi. Jo īpaši veic pasākumus, lai novērstu un mazinātu drošības incidentu ietekmi uz lietotājiem vai savienotajiem tīkliem.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus, veic atbilstīgus pasākumus, lai garantētu tīklu integritāti, tādējādi šajos tīklos nodrošinot pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus, paziņo kompetentajai valsts regulatīvajai iestādei par drošības vai integritātes pārkāpumiem, kas ir būtiski ietekmējuši tīklu darbību vai pakalpojumu sniegšanu.

Vajadzības gadījumā
  attiecīgā valsts regulatīvā iestāde informē kompetentās valsts iestādes citās dalībvalstīs un Eiropas tīklu informācijas drošības aģentūru (ENISA) ▐. Attiecīgā valsts regulatīvā iestāde var informēt sabiedrību, vai arī prasīt, ka to dara attiecīgie uzņēmumi, ja tā uzskata, ka pārkāpuma publiskošana ir sabiedrības interesēs.

Attiecīgā valsts regulatīvā iestāde Komisijai un ENISA reizi gadā iesniedz kopsavilkuma ziņojumu par saņemtajiem paziņojumiem un saskaņā ar šo punktu veikto rīcību.

4.   Komisija, pilnībā ņemot vērā ENISA atzinumu, var pieņemt attiecīgus tehniskus īstenošanas pasākumus, lai saskaņotu 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus, tostarp pasākumus, ar ko nosaka paredzēto paziņojumu apstākļus, veidu un piemērojamās procedūras. Minēto tehniskās īstenošanas pasākumu pamatā pēc iespējas lielākā mērā ir Eiropas un starptautiskie standarti, un tie neliedz dalībvalstīm pieņemt papildu prasības, tiecoties sasniegt 1. un 2. punktā izklāstītos mērķus.

Šos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

13.b pants

Īstenošana un izpilde

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 13.a panta īstenošanas nolūkā kompetentās valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas izdot saistošas instrukcijas,
  tostarp attiecībā uz īstenošanas termiņiem,
  uzņēmumiem, kuri nodrošina publisko komunikāciju tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kompetentās valsts regulatīvās iestādes ir pilnvarotas pieprasīt, lai uzņēmumi, kas nodrošina publisko sakaru tīklus vai sniedz publiski pieejamus elektronisko sakaru pakalpojumus:

a)

sniegtu informāciju, kas vajadzīga pakalpojumu un tīklu drošības un
  /vai
  integritātes novērtēšanai, tostarp informējot par dokumentētu drošības politiku, un

| b) | īstenotu drošības revīziju, ko veic kvalificēta neatkarīga struktūra vai kompetenta valsts iestādes, kas par tās rezultātiem informē valsts regulatīvo iestādi. Revīzijas izmaksas sedz uzņēmums. |
| --- | --- |

b)

īstenotu drošības revīziju, ko veic kvalificēta neatkarīga struktūra vai kompetenta valsts iestādes, kas par tās rezultātiem informē valsts regulatīvo iestādi. Revīzijas izmaksas sedz uzņēmums.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvajām iestādēm ir visas vajadzīgās pilnvaras izmeklēt noteikumu neievērošanas gadījumus
  un to, kā šie gadījumi ietekmē tīklu drošību un integritāti
  .

4.   Šie noteikumi neskar šīs direktīvas 3. pantu.”;

| 16) | direktīvas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ja uzņēmumam ir būtiska ietekme konkrētā tirgū
  (pirmajā tirgū)
  , var
  noteikt
  , ka tam ir būtiska ietekme arī ar to cieši saistītā tirgū
  (otrajā tirgū)
  , ja saikne starp šiem diviem tirgiem ir tāda, kas ļauj ietekmi, kas ir
  pirmajā
  tirgū, izmantot
  otrajā
  tirgū, tādējādi stiprinot uzņēmuma ietekmi tirgū. Tādējādi saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9., 10., 11. un 13. pantu
  otrajā
  tirgū var piemērot aizsardzības līdzekļus, lai novērstu šādu izmantošanu, un — ja šādi aizsardzības līdzekļi izrādās nepietiekami — aizsardzības līdzekļus saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK (Vispārējā pakalpojuma direktīva) 17. pantu.”; |
| --- | --- |

16)

direktīvas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ja uzņēmumam ir būtiska ietekme konkrētā tirgū
  (pirmajā tirgū)
  , var
  noteikt
  , ka tam ir būtiska ietekme arī ar to cieši saistītā tirgū
  (otrajā tirgū)
  , ja saikne starp šiem diviem tirgiem ir tāda, kas ļauj ietekmi, kas ir
  pirmajā
  tirgū, izmantot
  otrajā
  tirgū, tādējādi stiprinot uzņēmuma ietekmi tirgū. Tādējādi saskaņā ar Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9., 10., 11. un 13. pantu
  otrajā
  tirgū var piemērot aizsardzības līdzekļus, lai novērstu šādu izmantošanu, un — ja šādi aizsardzības līdzekļi izrādās nepietiekami — aizsardzības līdzekļus saskaņā ar Direktīvas 2002/22/EK (Vispārējā pakalpojuma direktīva) 17. pantu.”;

| 17) | direktīvas 15. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

  “Procedūra tirgu norādīšanai un noteikšanai” |
| --- | --- | --- |

17)

direktīvas 15. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“Procedūra tirgu norādīšanai un noteikšanai”

| b) | 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “1.   Pēc sabiedriskās apspriešanas,
  tostarp
  ar valsts regulatīvajām iestādēm, kā arī maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu, Komisija saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru pieņem Ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem (ieteikums). Ieteikumā norāda tos produktu un pakalpojumu tirgus elektronisko komunikāciju nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu, lai regulatīvā nolūkā uzliktu īpašajās direktīvās minētos pienākumus, neskarot tirgus, kurus konkrētos gadījumos var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām. Komisija nosaka tirgus saskaņā ar konkurences tiesību principiem.”; |
| --- | --- |

b)

1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Pēc sabiedriskās apspriešanas,
  tostarp
  ar valsts regulatīvajām iestādēm, kā arī maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu, Komisija saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru pieņem Ieteikumu par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem (ieteikums). Ieteikumā norāda tos produktu un pakalpojumu tirgus elektronisko komunikāciju nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu, lai regulatīvā nolūkā uzliktu īpašajās direktīvās minētos pienākumus, neskarot tirgus, kurus konkrētos gadījumos var noteikt saskaņā ar konkurences tiesībām. Komisija nosaka tirgus saskaņā ar konkurences tiesību principiem.”;

| c) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Valsts regulatīvās iestādes, maksimāli ņemot vērā ieteikumu un pamatnostādnes, saskaņā ar konkurences tiesību principiem un atbilstīgi apstākļiem valstī nosaka konkrētus tirgus, jo īpaši konkrētus ģeogrāfiskos tirgus, kas atrodas to teritorijā. Pirms to tirgu noteikšanas, kas nav ieteikumā norādītie tirgi, valsts regulatīvās iestādes veic 6. un 7. pantā minētās procedūras.”; |
| --- | --- |

c)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Valsts regulatīvās iestādes, maksimāli ņemot vērā ieteikumu un pamatnostādnes, saskaņā ar konkurences tiesību principiem un atbilstīgi apstākļiem valstī nosaka konkrētus tirgus, jo īpaši konkrētus ģeogrāfiskos tirgus, kas atrodas to teritorijā. Pirms to tirgu noteikšanas, kas nav ieteikumā norādītie tirgi, valsts regulatīvās iestādes veic 6. un 7. pantā minētās procedūras.”;

| d) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Pēc apspriešanās,
  tostarp
  ar valsts regulatīvajām iestādēm, un pēc iespējas vairāk ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu, Komisija saskaņā ar
  22. panta 3. punktā
  minēto regulatīvo kontroles procedūru var pieņemt lēmumu par vairāku valstu tirgu identificēšanu.”; |
| --- | --- |

d)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Pēc apspriešanās,
  tostarp
  ar valsts regulatīvajām iestādēm, un pēc iespējas vairāk ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu, Komisija saskaņā ar
  22. panta 3. punktā
  minēto regulatīvo kontroles procedūru var pieņemt lēmumu par vairāku valstu tirgu identificēšanu.”;

| 18) | direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Valsts regulatīvās iestādes veic attiecīgo tirgu analīzi, ņemot vērā ieteikumā norādītos tirgus un pēc iespējas vairāk ievērojot pamatnostādnes. Dalībvalstis nodrošina to, ka šī analīze attiecīgā gadījumā tiek veikta sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm.
  2.   Ja valsts regulatīvajai iestādei saskaņā ar šā panta 3. vai 4. punktu, Direktīvas 2002/22/EK (Vispārējā pakalpojuma direktīva) 17. pantu vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. pantu ir jānosaka, vai piemērot, saglabāt, grozīt vai anulēt pienākumus uzņēmumiem, tā, pamatojoties uz šā panta 1. punktā minēto tirgus analīzi, nosaka, vai konkrētajā tirgū valda pilnvērtīga konkurence.”; |
| --- | --- | --- |

18)

direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Valsts regulatīvās iestādes veic attiecīgo tirgu analīzi, ņemot vērā ieteikumā norādītos tirgus un pēc iespējas vairāk ievērojot pamatnostādnes. Dalībvalstis nodrošina to, ka šī analīze attiecīgā gadījumā tiek veikta sadarbībā ar valsts konkurences iestādēm.

2.   Ja valsts regulatīvajai iestādei saskaņā ar šā panta 3. vai 4. punktu, Direktīvas 2002/22/EK (Vispārējā pakalpojuma direktīva) 17. pantu vai Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 8. pantu ir jānosaka, vai piemērot, saglabāt, grozīt vai anulēt pienākumus uzņēmumiem, tā, pamatojoties uz šā panta 1. punktā minēto tirgus analīzi, nosaka, vai konkrētajā tirgū valda pilnvērtīga konkurence.”;

| b) | 4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “4.   Ja valsts regulatīvā iestāde nosaka, ka tirgus nav pilnvērtīgi konkurētspējīgs, tā nosaka uzņēmumus, kam atsevišķi vai kopā ir būtiska ietekme minētajā tirgū saskaņā ar 14. pantu, un valsts regulatīvā iestāde šādiem uzņēmumiem piemēro atbilstīgus īpašus reglamentējošus pienākumus, kas minēti šā panta 2. punktā, vai uztur spēkā vai groza šādus pienākumus, ja tādi jau pastāv.
  5.   Ja vairāku valstu tirgi ir noteikti ar lēmumu, kas minēts 15. panta 4. punktā, attiecīgās valsts regulatīvās iestādes kopā veic tirgus analīzi, pēc iespējas vairāk ņemot vērā pamatnostādnes, un saskaņoti lemj par šā panta 2. punktā minēto reglamentējošo pienākumu piemērošanu, uzturēšanu spēkā, grozīšanu vai atcelšanu.
  6.   Uz saskaņā ar 3. un 4. punktu veiktajiem pasākumiem attiecas 6. un 7. pantā minētās procedūras. Valsts regulatīvās iestādes veic attiecīgo tirgu analīzi un saskaņā ar 7. pantu paziņo par atbilstīgā pasākuma projektu:






  a) | trīs gados pēc iepriekšējā pasākuma pieņemšanas, kas saistīts ar minēto tirgu. Tomēr izņēmuma kārtā šo laika posmu var pagarināt
  uz laiku līdz trijiem papildu gadiem
  , ja valsts regulatīvā iestāde Komisijai ir paziņojusi pamatotu pagarinājuma ierosinājumu un Komisija nav to noraidījusi mēneša laikā pēc tam, kad pagarinājums paziņots; |
| --- | --- | --- |

b)

4., 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“4.   Ja valsts regulatīvā iestāde nosaka, ka tirgus nav pilnvērtīgi konkurētspējīgs, tā nosaka uzņēmumus, kam atsevišķi vai kopā ir būtiska ietekme minētajā tirgū saskaņā ar 14. pantu, un valsts regulatīvā iestāde šādiem uzņēmumiem piemēro atbilstīgus īpašus reglamentējošus pienākumus, kas minēti šā panta 2. punktā, vai uztur spēkā vai groza šādus pienākumus, ja tādi jau pastāv.

5.   Ja vairāku valstu tirgi ir noteikti ar lēmumu, kas minēts 15. panta 4. punktā, attiecīgās valsts regulatīvās iestādes kopā veic tirgus analīzi, pēc iespējas vairāk ņemot vērā pamatnostādnes, un saskaņoti lemj par šā panta 2. punktā minēto reglamentējošo pienākumu piemērošanu, uzturēšanu spēkā, grozīšanu vai atcelšanu.

6.   Uz saskaņā ar 3. un 4. punktu veiktajiem pasākumiem attiecas 6. un 7. pantā minētās procedūras. Valsts regulatīvās iestādes veic attiecīgo tirgu analīzi un saskaņā ar 7. pantu paziņo par atbilstīgā pasākuma projektu:

a)

trīs gados pēc iepriekšējā pasākuma pieņemšanas, kas saistīts ar minēto tirgu. Tomēr izņēmuma kārtā šo laika posmu var pagarināt
  uz laiku līdz trijiem papildu gadiem
  , ja valsts regulatīvā iestāde Komisijai ir paziņojusi pamatotu pagarinājuma ierosinājumu un Komisija nav to noraidījusi mēneša laikā pēc tam, kad pagarinājums paziņots;

| b) | attiecībā uz tirgiem, par kuriem Komisijai nav iepriekš paziņots, — divos gados pēc tam, kad pieņemts pārskatītais ieteikums par attiecīgajiem tirgiem, vai |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz tirgiem, par kuriem Komisijai nav iepriekš paziņots, — divos gados pēc tam, kad pieņemts pārskatītais ieteikums par attiecīgajiem tirgiem, vai

| c) | attiecībā uz dalībvalstīm, kas nesen pievienojušās Eiropas Savienībai, — viena gada laikā pēc to pievienošanās.”; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz dalībvalstīm, kas nesen pievienojušās Eiropas Savienībai, — viena gada laikā pēc to pievienošanās.”;

| c) | pievieno šādu punktu:
  “7.   Ja valsts regulatīvā iestāde ieteikumā norādītā attiecīgā tirgus analīzi nav pabeigusi laikposmā, kas paredzēts 16. panta 6. punktā,
  EESRI
  pēc pieprasījuma palīdz attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pabeigt analīzi par īpašo tirgu un īpašiem pienākumiem, ko paredzēts piemērot. Šādas palīdzības gadījumā attiecīgā valsts regulatīvā iestāde sešos mēnešos saskaņā ar 7. pantu Komisijai paziņo par pasākuma projektu.”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu punktu:

“7.   Ja valsts regulatīvā iestāde ieteikumā norādītā attiecīgā tirgus analīzi nav pabeigusi laikposmā, kas paredzēts 16. panta 6. punktā,
  EESRI
  pēc pieprasījuma palīdz attiecīgajai valsts regulatīvajai iestādei pabeigt analīzi par īpašo tirgu un īpašiem pienākumiem, ko paredzēts piemērot. Šādas palīdzības gadījumā attiecīgā valsts regulatīvā iestāde sešos mēnešos saskaņā ar 7. pantu Komisijai paziņo par pasākuma projektu.”;

| 19) | direktīvas 17. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta pirmajā teikumā vārdu “
  standarti
  ” aizstāj ar vārdkopu “
  neobligāti standarti
  ”; |
| --- | --- | --- |

19)

direktīvas 17. pantu groza šādi:

a)

1. punkta pirmajā teikumā vārdu “
  standarti
  ” aizstāj ar vārdkopu “
  neobligāti standarti
  ”;

| b) | 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Ja tādu standartu un/vai specifikāciju nav, dalībvalstis veicina Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU),
  Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferences (CEPT),
  Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) un Starptautiskās Elektrotehniskās komisijas (IEC) pieņemto starptautisko standartu vai rekomendāciju ieviešanu.”; |
| --- | --- |

b)

2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ja tādu standartu un/vai specifikāciju nav, dalībvalstis veicina Starptautiskās Telekomunikāciju savienības (ITU),
  Eiropas Pasta un telekomunikāciju administrāciju konferences (CEPT),
  Starptautiskās standartizācijas organizācijas (ISO) un Starptautiskās Elektrotehniskās komisijas (IEC) pieņemto starptautisko standartu vai rekomendāciju ieviešanu.”;

| c) | 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “4.   Ja Komisija plāno konkrētu standartu un/vai specifikāciju ieviešanu padarīt obligātu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu un aicina visas attiecīgās personas publiski izteikt savu viedokli. Komisija veic atbilstīgus īstenošanas pasākumus un dara attiecīgo standartu ieviešanu obligātu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā standartu un/vai specifikāciju sarakstā ievietojot atsauci uz tiem kā uz obligātiem standartiem.
  5.   Ja Komisija uzskata, ka 1. punktā minētie standarti un/vai specifikācijas vairs neveicina saskaņotu elektroniskās komunikācijas pakalpojumu sniegšanu vai ka tie vairs neatbilst patērētāju vajadzībām vai kavē tehnoloģijas attīstību, tā saskaņā ar
  22. panta 2. punktā
  minēto konsultāciju procedūru izslēdz tos no šā panta 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta.;” |
| --- | --- |

c)

4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“4.   Ja Komisija plāno konkrētu standartu un/vai specifikāciju ieviešanu padarīt obligātu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu un aicina visas attiecīgās personas publiski izteikt savu viedokli. Komisija veic atbilstīgus īstenošanas pasākumus un dara attiecīgo standartu ieviešanu obligātu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā standartu un/vai specifikāciju sarakstā ievietojot atsauci uz tiem kā uz obligātiem standartiem.

5.   Ja Komisija uzskata, ka 1. punktā minētie standarti un/vai specifikācijas vairs neveicina saskaņotu elektroniskās komunikācijas pakalpojumu sniegšanu vai ka tie vairs neatbilst patērētāju vajadzībām vai kavē tehnoloģijas attīstību, tā saskaņā ar
  22. panta 2. punktā
  minēto konsultāciju procedūru izslēdz tos no šā panta 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta.;”

| d) | 6. punktā vārdkopu “darbojoties saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto procedūru, izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta” aizstāj ar vārdkopu “veic piemērotus īstenošanas pasākumus un izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta”; |
| --- | --- |

d)

6. punktā vārdkopu “darbojoties saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto procedūru, izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta” aizstāj ar vārdkopu “veic piemērotus īstenošanas pasākumus un izsvītro šos standartus un/vai specifikācijas no 1. punktā minētā standartu un/vai specifikāciju saraksta”;

| e) | iekļauj šādu punktu:
  “6.   a Šā panta 4. un 6. pantā minētos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

e)

iekļauj šādu punktu:

“6.   a Šā panta 4. un 6. pantā minētos īstenošanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 20) | direktīvas 18. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:






  “c) | lai digitālu televīzijas pakalpojumu sniedzēji un iekārtu nodrošinātāji sadarbotos, sniedzot savstarpēji savietojamus televīzijas pakalpojumus lietotājiem ar invaliditāti.”; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

direktīvas 18. pantu groza šādi:

a)

1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

lai digitālu televīzijas pakalpojumu sniedzēji un iekārtu nodrošinātāji sadarbotos, sniedzot savstarpēji savietojamus televīzijas pakalpojumus lietotājiem ar invaliditāti.”;

| b) | svītro 3.punktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 3.punktu;

| 21) | direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “19. pants


  Saskaņošanas procedūras

  1.   Neskarot šīs direktīvas 9. pantu un Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju piešķiršanas direktīva) 6. un 8. pantu, ja Komisija konstatē, ka atšķirīga to valsts regulatīvo iestāžu regulatīvo uzdevumu īstenošana, kas konkrēti norādīti šajā direktīvā un īpašajās direktīvās, var radīt šķērsli iekšējam tirgum, Komisija var, maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu ▐, sniegt ieteikumu
  vai pieņemt lēmumu
  par šajā direktīvā un īpašajās direktīvās paredzēto noteikumu saskaņotu piemērošanu, lai turpinātu īstenot 8. pantā izklāstītos mērķus.
  2.   Ja Komisija sniedz ieteikumu atbilstīgi 1. punktam, tā rīkojas saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru.
  Dalībvalstis nodrošina, lai valsts regulatīvās iestādes, veicot savus uzdevumus, maksimāli ņemtu vērā tādus ieteikumus. Ja valsts regulatīvā iestāde pieņem lēmumu neievērot ieteikumu, tā informē Komisiju, pamatojot savu nostāju.


  3.
     
  Lēmumos, kas pieņemti atbilstīgi 1. punktam, var paredzēt vienīgi saskaņotu vai koordinētu pieeju šādiem jautājumiem:










  a) | vispārējo regulatīvo pieeju nekonsekventa īstenošana, ko valsts regulatīvās iestādes veic attiecībā uz elektronisko komunikāciju tirgu regulēšanu, piemērojot 15. un 16. pantu, ja tas rada šķērsli iekšējam tirgum. Šādi lēmumi neattiecas uz īpašajiem paziņojumiem, ko valsts regulatīvās iestādes izdevušas saskaņā ar 7.a pantu;



  Tādā gadījumā Komisija ierosina lēmuma projektu tikai:







  — | vismaz divus gadus pēc tam, kad pieņemts Komisijas ieteikums par šo jautājumu, un |
| --- | --- | --- | --- |

21)

direktīvas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“19. pants

Saskaņošanas procedūras

1.   Neskarot šīs direktīvas 9. pantu un Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju piešķiršanas direktīva) 6. un 8. pantu, ja Komisija konstatē, ka atšķirīga to valsts regulatīvo iestāžu regulatīvo uzdevumu īstenošana, kas konkrēti norādīti šajā direktīvā un īpašajās direktīvās, var radīt šķērsli iekšējam tirgum, Komisija var, maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  atzinumu ▐, sniegt ieteikumu
  vai pieņemt lēmumu
  par šajā direktīvā un īpašajās direktīvās paredzēto noteikumu saskaņotu piemērošanu, lai turpinātu īstenot 8. pantā izklāstītos mērķus.

2.   Ja Komisija sniedz ieteikumu atbilstīgi 1. punktam, tā rīkojas saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto konsultāciju procedūru.

Dalībvalstis nodrošina, lai valsts regulatīvās iestādes, veicot savus uzdevumus, maksimāli ņemtu vērā tādus ieteikumus. Ja valsts regulatīvā iestāde pieņem lēmumu neievērot ieteikumu, tā informē Komisiju, pamatojot savu nostāju.

3.
     
  Lēmumos, kas pieņemti atbilstīgi 1. punktam, var paredzēt vienīgi saskaņotu vai koordinētu pieeju šādiem jautājumiem:

a)

vispārējo regulatīvo pieeju nekonsekventa īstenošana, ko valsts regulatīvās iestādes veic attiecībā uz elektronisko komunikāciju tirgu regulēšanu, piemērojot 15. un 16. pantu, ja tas rada šķērsli iekšējam tirgum. Šādi lēmumi neattiecas uz īpašajiem paziņojumiem, ko valsts regulatīvās iestādes izdevušas saskaņā ar 7.a pantu;

—

vismaz divus gadus pēc tam, kad pieņemts Komisijas ieteikums par šo jautājumu, un

| — | maksimāli ņemot vērā EESRI atzinumu par šāda lēmuma pieņemšanu, kuru EESRI pēc Komisijas pieprasījuma sniedz trīs mēnešu laikā; |
| --- | --- |

—

maksimāli ņemot vērā EESRI atzinumu par šāda lēmuma pieņemšanu, kuru EESRI pēc Komisijas pieprasījuma sniedz trīs mēnešu laikā;

| b) | numerācijas, tostarp numuru sērijas, numuru un identifikatoru pārnesamības, numuru un adrešu translācijas sistēmas un piekļuve “112” neatliekamās palīdzības dienestiem. |
| --- | --- |

b)

numerācijas, tostarp numuru sērijas, numuru un identifikatoru pārnesamības, numuru un adrešu translācijas sistēmas un piekļuve “112” neatliekamās palīdzības dienestiem.

4.
     
  Šā panta 1. punktā minēto lēmumu, kas paredzēts šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

5.   
  EESRI
  pēc savas iniciatīvas var sniegt Komisijai ieteikumu par to, vai būtu jāpieņem pasākums atbilstīgi 1. punktam.”;

| 22) | direktīvas 20. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ja saistībā ar spēkā esošajiem pienākumiem, kas noteikti saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām, rodas domstarpības starp uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus vai pakalpojumus dalībvalstī, vai starp šādiem uzņēmumiem un citiem uzņēmumiem dalībvalstī, kurā izmanto piekļuves un/vai savstarpējā savienojuma pienākumus, kas izriet no šīs direktīvas vai īpašajām direktīvām, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde pēc vienas puses pieprasījuma, neskarot 2. punktu, pieņem saistošu lēmumu, lai izšķirtu domstarpības iespējami īsākajā laikposmā un katrā ziņā četros mēnešos, izņemot ārkārtas apstākļus. Attiecīgā dalībvalsts pieprasa visām pusēm pilnībā sadarboties ar valsts regulatīvo iestādi.”; |
| --- | --- |

22)

direktīvas 20. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ja saistībā ar spēkā esošajiem pienākumiem, kas noteikti saskaņā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām, rodas domstarpības starp uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko sakaru tīklus vai pakalpojumus dalībvalstī, vai starp šādiem uzņēmumiem un citiem uzņēmumiem dalībvalstī, kurā izmanto piekļuves un/vai savstarpējā savienojuma pienākumus, kas izriet no šīs direktīvas vai īpašajām direktīvām, attiecīgā valsts regulatīvā iestāde pēc vienas puses pieprasījuma, neskarot 2. punktu, pieņem saistošu lēmumu, lai izšķirtu domstarpības iespējami īsākajā laikposmā un katrā ziņā četros mēnešos, izņemot ārkārtas apstākļus. Attiecīgā dalībvalsts pieprasa visām pusēm pilnībā sadarboties ar valsts regulatīvo iestādi.”;

| 23) | direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “21. pants


  Pārrobežu domstarpību izšķiršana

  1.   Ja saistībā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām rodas pārrobežu domstarpības starp pusēm dažādās dalībvalstīs un ja domstarpības ir vairāk nekā vienas dalībvalsts regulatīvo iestāžu kompetencē, piemēro 2., 3. un 4. punktā paredzētos noteikumus.
  2.   Jebkura puse var nodot domstarpības izskatīšanai attiecīgajā valsts regulatīvajā iestādē. Kompetentās valsts regulatīvās iestādes koordinē rīcību
  un tām ir tiesības apspriesties ar EESRI
  , lai
  konsekventi
  izšķirtu domstarpības saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem mērķiem.


  Saistības, ko strīdu risināšanā uzņēmumiem noteikušas valsts regulatīvās iestādes, atbilst šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem.


  Ikviena valsts regulatīvā iestāde, kuras kompetencē ir šādu domstarpību izšķiršana, var pieprasīt
  EESRI
  pieņemt ieteikumu par rīcību, kas atbilstīgi pamatdirektīvas un/vai īpašo direktīvu noteikumiem jāveic, lai izšķirtu domstarpības.
  Ja
  EESRI
  iesniegts tāds pieprasījums, visas valsts regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir kāds no domstarpību aspektiem, sagaida
  EESRI
  atzinumu, pirms uzsāk darbību domstarpību izšķiršanai. Tas neliedz valsts regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā veikt steidzamus pasākumus.
  Attiecībā uz visiem pienākumiem, ko valsts regulatīvā iestāde ir uzlikusi uzņēmumam saistībā ar domstarpību izšķiršanu, ievēro šīs direktīvas vai īpašo direktīvu noteikumus un maksimāli ņem vērā
  EESRI
  pieņemto atzinumu.
  3.   Dalībvalstis var paredzēt noteikumu, ka kompetentās valsts regulatīvās iestādes var kopīgi atteikties izšķirt domstarpības, ja pastāv citi mehānismi, tostarp starpniecība, un tie labāk veicinātu domstarpību savlaicīgu izšķiršanu saskaņā ar 8. panta noteikumiem.
  Valsts regulatīvās iestādes nekavējoties informē attiecīgās puses. Ja pēc četriem mēnešiem domstarpības nav izšķirtas, ja prasību iesniegusī puse domstarpību izšķiršanu nav nodevusi tiesā un ja kāda no pusēm to pieprasa, valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem noteikumiem koordinē rīcību, lai izšķirtu domstarpības, maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  pieņemto atzinumu.
  4.   Procedūra, kas minēta 2. punktā, neliedz pusēm iesniegt prasību tiesā.”; |
| --- | --- |

23)

direktīvas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

Pārrobežu domstarpību izšķiršana

1.   Ja saistībā ar šo direktīvu vai īpašajām direktīvām rodas pārrobežu domstarpības starp pusēm dažādās dalībvalstīs un ja domstarpības ir vairāk nekā vienas dalībvalsts regulatīvo iestāžu kompetencē, piemēro 2., 3. un 4. punktā paredzētos noteikumus.

2.   Jebkura puse var nodot domstarpības izskatīšanai attiecīgajā valsts regulatīvajā iestādē. Kompetentās valsts regulatīvās iestādes koordinē rīcību
  un tām ir tiesības apspriesties ar EESRI
  , lai
  konsekventi
  izšķirtu domstarpības saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem mērķiem.

Saistības, ko strīdu risināšanā uzņēmumiem noteikušas valsts regulatīvās iestādes, atbilst šīs direktīvas un īpašo direktīvu noteikumiem.

Ikviena valsts regulatīvā iestāde, kuras kompetencē ir šādu domstarpību izšķiršana, var pieprasīt
  EESRI
  pieņemt ieteikumu par rīcību, kas atbilstīgi pamatdirektīvas un/vai īpašo direktīvu noteikumiem jāveic, lai izšķirtu domstarpības.

Ja
  EESRI
  iesniegts tāds pieprasījums, visas valsts regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir kāds no domstarpību aspektiem, sagaida
  EESRI
  atzinumu, pirms uzsāk darbību domstarpību izšķiršanai. Tas neliedz valsts regulatīvajām iestādēm vajadzības gadījumā veikt steidzamus pasākumus.

Attiecībā uz visiem pienākumiem, ko valsts regulatīvā iestāde ir uzlikusi uzņēmumam saistībā ar domstarpību izšķiršanu, ievēro šīs direktīvas vai īpašo direktīvu noteikumus un maksimāli ņem vērā
  EESRI
  pieņemto atzinumu.

3.   Dalībvalstis var paredzēt noteikumu, ka kompetentās valsts regulatīvās iestādes var kopīgi atteikties izšķirt domstarpības, ja pastāv citi mehānismi, tostarp starpniecība, un tie labāk veicinātu domstarpību savlaicīgu izšķiršanu saskaņā ar 8. panta noteikumiem.

Valsts regulatīvās iestādes nekavējoties informē attiecīgās puses. Ja pēc četriem mēnešiem domstarpības nav izšķirtas, ja prasību iesniegusī puse domstarpību izšķiršanu nav nodevusi tiesā un ja kāda no pusēm to pieprasa, valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 8. pantā izklāstītajiem noteikumiem koordinē rīcību, lai izšķirtu domstarpības, maksimāli ņemot vērā
  EESRI
  pieņemto atzinumu.

4.   Procedūra, kas minēta 2. punktā, neliedz pusēm iesniegt prasību tiesā.”;

| 24) | iekļauj šādu pantu:

  “21.a pants


  Sankcijas

  Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par to attiecīgo valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu un īpašajām direktīvām, un veic visus to īstenošanai nepieciešamos pasākumus. Sankcijām jābūt
  atbilstošām,
  efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis līdz ... (22) paziņo šos noteikumus Komisijai un to nekavējoties informē par visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar šos noteikumus.”; |
| --- | --- |

24)

iekļauj šādu pantu:

“21.a pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par to attiecīgo valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu un īpašajām direktīvām, un veic visus to īstenošanai nepieciešamos pasākumus. Sankcijām jābūt
  atbilstošām,
  efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis līdz ... (22) paziņo šos noteikumus Komisijai un to nekavējoties informē par visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar šos noteikumus.”;

| 25) | direktīvas 22. pantu groza šādi:

  ▐








  a) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”; |
| --- | --- | --- |

25)

direktīvas 22. pantu groza šādi:

a)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”;

| b) | svītro 4. punktu.; |
| --- | --- |

b)

svītro 4. punktu.;

| 26) | svītro 27. pantu; |
| --- | --- |

26)

svītro 27. pantu;

| 27) | svītro I pielikumu; |
| --- | --- |

27)

svītro I pielikumu;

| 28) | II pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

  “II PIELIKUMS
  Kritēriji, ko valsts regulatīvās iestādes izmanto, saskaņā ar 14. panta 2. punkta otro daļu izvērtējot kopēju dominējošu stāvokli.
  Var konstatēt, ka diviem vai vairākiem uzņēmumiem kopā ir dominējošs stāvoklis 14. panta nozīmē, pat ja starp tiem nav strukturālu vai citu saikņu, ja tie darbojas tirgū, kurā nav efektīvas konkurences un kurā nevienam atsevišķam uzņēmumam nav būtiskas tirgus ietekmes. Saskaņā ar
  attiecīgajām Kopienas tiesībām un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru
  par kopīgu dominējošu stāvokli ▐, tāda situācija var veidoties, ja tirgus ir koncentrēts un ja tam piemīt vairākas attiecīgas iezīmes, no kurām
  elektronisko
  sakaru jomai visbūtiskākās ir šādas iezīmes:






  — | maza pieprasījuma elastība, |
| --- | --- | --- |

28)

II pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“II PIELIKUMS

Kritēriji, ko valsts regulatīvās iestādes izmanto, saskaņā ar 14. panta 2. punkta otro daļu izvērtējot kopēju dominējošu stāvokli.

Var konstatēt, ka diviem vai vairākiem uzņēmumiem kopā ir dominējošs stāvoklis 14. panta nozīmē, pat ja starp tiem nav strukturālu vai citu saikņu, ja tie darbojas tirgū, kurā nav efektīvas konkurences un kurā nevienam atsevišķam uzņēmumam nav būtiskas tirgus ietekmes. Saskaņā ar
  attiecīgajām Kopienas tiesībām un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru
  par kopīgu dominējošu stāvokli ▐, tāda situācija var veidoties, ja tirgus ir koncentrēts un ja tam piemīt vairākas attiecīgas iezīmes, no kurām
  elektronisko
  sakaru jomai visbūtiskākās ir šādas iezīmes:

—

maza pieprasījuma elastība,

| — | līdzīgas tirgus daļas, |
| --- | --- |

—

līdzīgas tirgus daļas,

| — | lieli juridiski vai ekonomiski šķēršļi ienākšanai tirgū, |
| --- | --- |

—

lieli juridiski vai ekonomiski šķēršļi ienākšanai tirgū,

| — | vertikāla integrācija un kolektīvs piegādes atteikums, |
| --- | --- |

—

vertikāla integrācija un kolektīvs piegādes atteikums,

| — | pretsvara trūkums no pircēju puses, |
| --- | --- |

—

pretsvara trūkums no pircēju puses,

| — | iespējamas konkurences trūkums. |
| --- | --- |

—

iespējamas konkurences trūkums.

Minētais saraksts ir vienīgi indikatīvs, tas nav pilnīgs un tajā minētie kritēriji nav kumulatīvi. Saraksts ir vairāk paredzēts, lai norādītu tos pierādījumu veidus, kurus var izmantot, lai nostiprinātu pārliecību attiecībā uz kopēja dominējoša stāvokļa esamību.
  ▐
  ”.

2. pants

2. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/19/EK (Piekļuves direktīva)

Grozījumi Direktīvā 2002/19/EK (Piekļuves direktīva)

Ar šo Direktīvu 2002/19/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “a) | “piekļuve” ir ar konkrētiem nosacījumiem saistītas ekskluzīvas vai neekskluzīvas tiesības citam uzņēmumam piekļūt iekārtām un/vai pakalpojumiem, lai sniegtu elektronisko komunikāciju pakalpojumus, tostarp, ja tos izmanto informācijas sabiedrības pakalpojumu vai apraides satura pakalpojumu izplatīšanai. Tā inter alia ietver: piekļuvi tīkla elementiem un saistītām iekārtām, tostarp iekārtu vadu vai bezvadu savienojumiem (tā jo īpaši ietver piekļuvi vietējai sakaru līnijai un iekārtām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pakalpojumus vietējā sakaru līnijā); piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, ietverot ēkas, kabeļu šahtas un stabus; piekļuvi attiecīgām programmatūras sistēmām, tostarp operacionālām atbalstsistēmām; piekļuvi informācijas sistēmām un datubāzēm, lai pasūtījumu sagatavošanai, piegādēm, pasūtījumiem, uzturēšanas un labošanas pieprasījumiem un rēķiniem; piekļuvi numuru translācijai vai sistēmām, kas piedāvā līdzīgas iespējas; piekļuvi fiksēto un mobilo sakaru tīkliem, jo īpaši viesabonēšanai; piekļuvi nosacītās piekļuves sistēmām ciparu televīzijas pakalpojumiem; piekļuvi virtuālā tīkla pakalpojumiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“a)

“piekļuve” ir ar konkrētiem nosacījumiem saistītas ekskluzīvas vai neekskluzīvas tiesības citam uzņēmumam piekļūt iekārtām un/vai pakalpojumiem, lai sniegtu elektronisko komunikāciju pakalpojumus, tostarp, ja tos izmanto informācijas sabiedrības pakalpojumu vai apraides satura pakalpojumu izplatīšanai. Tā inter alia ietver: piekļuvi tīkla elementiem un saistītām iekārtām, tostarp iekārtu vadu vai bezvadu savienojumiem (tā jo īpaši ietver piekļuvi vietējai sakaru līnijai un iekārtām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pakalpojumus vietējā sakaru līnijā); piekļuvi fiziskajai infrastruktūrai, ietverot ēkas, kabeļu šahtas un stabus; piekļuvi attiecīgām programmatūras sistēmām, tostarp operacionālām atbalstsistēmām; piekļuvi informācijas sistēmām un datubāzēm, lai pasūtījumu sagatavošanai, piegādēm, pasūtījumiem, uzturēšanas un labošanas pieprasījumiem un rēķiniem; piekļuvi numuru translācijai vai sistēmām, kas piedāvā līdzīgas iespējas; piekļuvi fiksēto un mobilo sakaru tīkliem, jo īpaši viesabonēšanai; piekļuvi nosacītās piekļuves sistēmām ciparu televīzijas pakalpojumiem; piekļuvi virtuālā tīkla pakalpojumiem.”;

inter alia

| b) | panta e) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “e) | “vietējā sakaru līnija” ir fiziska shēma, kas savieno tīkla pieslēgumpunktu ar komutatoru vai ekvivalentu iekārtu fiksētā publiskā elektronisko sakaru tīklā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta e) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“e)

“vietējā sakaru līnija” ir fiziska shēma, kas savieno tīkla pieslēgumpunktu ar komutatoru vai ekvivalentu iekārtu fiksētā publiskā elektronisko sakaru tīklā.”;

| 2) | direktīvas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Publisko komunikāciju tīklu operatoriem ir tiesības un — ja to pieprasa citi uzņēmumi, kas ir pilnvaroti tā rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 4. pantu — pienākums risināt sarunas par starpsavienojumu publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanai, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu un savietojamību visā Kopienā. Operatori piekļuvi un starpsavienojumu citiem uzņēmumiem piedāvā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas ir saskanīgi ar pienākumiem, ko valsts regulatīvā iestāde uzlikusi, ievērojot 5. līdz 8. pantu.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Publisko komunikāciju tīklu operatoriem ir tiesības un — ja to pieprasa citi uzņēmumi, kas ir pilnvaroti tā rīkoties saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) 4. pantu — pienākums risināt sarunas par starpsavienojumu publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanai, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanu un savietojamību visā Kopienā. Operatori piekļuvi un starpsavienojumu citiem uzņēmumiem piedāvā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas ir saskanīgi ar pienākumiem, ko valsts regulatīvā iestāde uzlikusi, ievērojot 5. līdz 8. pantu.”;

| 3) | direktīvas 5. pantu groza šādi:






  a) | ║1. punktu groza šādi:







  i)▐ | 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

  “1.   Valsts regulatīvās iestādes, darbojoties saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā noteiktajiem mērķiem, veicina un, attiecīgos gadījumos, nodrošina, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, atbilstīgu piekļuvi pakalpojumiem un to savstarpēju savienojumu, un savietojamību, veicot savus pienākumus, veicinot efektivitāti, noturīgu konkurenci, efektīvus ieguldījumus un inovācijas un sniedzot maksimālu labumu tiešajiem lietotājiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

direktīvas 5. pantu groza šādi:

a)

║1. punktu groza šādi:

groza šādi

i)▐

i)▐

1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“1.   Valsts regulatīvās iestādes, darbojoties saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā noteiktajiem mērķiem, veicina un, attiecīgos gadījumos, nodrošina, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, atbilstīgu piekļuvi pakalpojumiem un to savstarpēju savienojumu, un savietojamību, veicot savus pienākumus, veicinot efektivitāti, noturīgu konkurenci, efektīvus ieguldījumus un inovācijas un sniedzot maksimālu labumu tiešajiem lietotājiem.”;

| ii) | ievieto šādu ab) apakšpunktu:










  “ab) | pamatotos gadījumos un nepieciešamajā apjomā — saistības uzņēmumiem, kuri kontrolē piekļuvi galalietotājiem, lai padarītu to pakalpojumus savietojamus.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

ievieto šādu ab) apakšpunktu:

ievieto šādu ab) apakšpunktu:

“ab)

“ab)

pamatotos gadījumos un nepieciešamajā apjomā — saistības uzņēmumiem, kuri kontrolē piekļuvi galalietotājiem, lai padarītu to pakalpojumus savietojamus.”;

pamatotos gadījumos un nepieciešamajā apjomā — saistības uzņēmumiem, kuri kontrolē piekļuvi galalietotājiem, lai padarītu to pakalpojumus savietojamus.”;

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Pienākumi un nosacījumi, kas uzlikti saskaņā ar 1. punktu, ir objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, un tos ievieš saskaņā ar procedūrām, kas minētas Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva)
  6. un 7. un 7.a pantā”;
  . |
| --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Pienākumi un nosacījumi, kas uzlikti saskaņā ar 1. punktu, ir objektīvi, pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, un tos ievieš saskaņā ar procedūrām, kas minētas Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva)
  6. un 7. un 7.a pantā”;
  .

6. un 7. un 7.a pantā”;

| c) | svītro 3.punktu; |
| --- | --- |

c)

svītro 3.punktu;

| d) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Attiecībā uz piekļuvi un savstarpēju savienojumu, kas minēti 1. punktā, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvā iestāde ir pilnvarota iejaukties pēc savas iniciatīvas — pamatotos gadījumos, lai nodrošinātu politikas mērķus, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem un procedūrām, kas minētas Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 6., 7., 20. un 21. pantā.”; |
| --- | --- |

d)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Attiecībā uz piekļuvi un savstarpēju savienojumu, kas minēti 1. punktā, dalībvalstis nodrošina to, ka valsts regulatīvā iestāde ir pilnvarota iejaukties pēc savas iniciatīvas — pamatotos gadījumos, lai nodrošinātu politikas mērķus, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā, saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem un procedūrām, kas minētas Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 6., 7., 20. un 21. pantā.”;

| 4) | direktīvas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  2.   “Ņemot vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību, Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, lai grozītu I pielikumu. Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

2.   “Ņemot vērā tirgus un tehnoloģijas attīstību, Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus, lai grozītu I pielikumu. Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisko elementu grozīšanai, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”;

| 5) | svītro 7. pantu; |
| --- | --- |

5)

svītro 7. pantu;

| 6) | direktīvas 8. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktā vārdkopu “9. līdz 13. pantā” aizstāj ar vārdkopu “9. līdz 13.a pantā”; |
| --- | --- | --- |

6)

direktīvas 8. pantu groza šādi:

a)

1. punktā vārdkopu “9. līdz 13. pantā” aizstāj ar vārdkopu “9. līdz 13.a pantā”;

| b) | 3. punktu groza šādi:






  i) | pirmo daļu groza šādi:






  — | pirmajā ievilkumā vārdkopu “5. panta 1. punkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta” aizstāj ar vārdkopu “5. panta 1. punkta un 6. panta”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

3. punktu groza šādi:

i)

pirmo daļu groza šādi:

—

pirmajā ievilkumā vārdkopu “5. panta 1. punkta, 5. panta 2. punkta un 6. panta” aizstāj ar vārdkopu “5. panta 1. punkta un 6. panta”;

| — | otrajā ievilkumā vārdkopu “Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvas 97/66/EK attiecībā uz personu datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību telekomunikāciju sektorā (23)” aizstāj ar vārdkopu “Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (24) |
| --- | --- |

—

otrajā ievilkumā vārdkopu “Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvas 97/66/EK attiecībā uz personu datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību telekomunikāciju sektorā (23)” aizstāj ar vārdkopu “Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvas 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (24)

23

24

| ii) | otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Ārkārtas apstākļos, ja valsts regulatīvā iestāde operatoriem, kuriem ir būtiska ietekme tirgū, gatavojas uzlikt piekļuves un savstarpējā savienojuma pienākumus, kas nav šīs direktīvas 9. līdz 13. pantā minētie pienākumi, tā šo pieprasījumu iesniedz Komisijai. Komisija maksimāli ņem vērā Eiropas
  Elektronisko sakaru
  regulatoru
  iestādes
  (
  EESRI
  ) (25) atzinumu. Komisija saskaņā ar 14. panta 2. punktu pieņem lēmumu par to, vai ļaut valsts regulatīvajai iestādei veikt minētos pasākumus. |
| --- | --- |

ii)

otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Ārkārtas apstākļos, ja valsts regulatīvā iestāde operatoriem, kuriem ir būtiska ietekme tirgū, gatavojas uzlikt piekļuves un savstarpējā savienojuma pienākumus, kas nav šīs direktīvas 9. līdz 13. pantā minētie pienākumi, tā šo pieprasījumu iesniedz Komisijai. Komisija maksimāli ņem vērā Eiropas
  Elektronisko sakaru
  regulatoru
  iestādes
  (
  EESRI
  ) (25) atzinumu. Komisija saskaņā ar 14. panta 2. punktu pieņem lēmumu par to, vai ļaut valsts regulatīvajai iestādei veikt minētos pasākumus.

Elektronisko sakaru

iestādes

EESRI

25

| 7) | direktīvas 9. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 8. panta noteikumiem var noteikt pārredzamības pienākumus attiecībā uz savstarpējo savienojumu un/vai piekļuvi, pieprasot operatoriem publiskot konkrētu informāciju, piemēram, grāmatvedības informāciju, tehniskās specifikācijas, tīkla raksturojumu, noteikumus un nosacījumus nodrošināšanai un lietošanai, tostarp
  jebkādus nosacījumus, kas ierobežo piekļuvi pakalpojumiem un lietojumprogrammām un/vai to izmantošanu, ja šādi nosacījumi dalībvalstīs ir atļauti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,
  un cenas.”; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 8. panta noteikumiem var noteikt pārredzamības pienākumus attiecībā uz savstarpējo savienojumu un/vai piekļuvi, pieprasot operatoriem publiskot konkrētu informāciju, piemēram, grāmatvedības informāciju, tehniskās specifikācijas, tīkla raksturojumu, noteikumus un nosacījumus nodrošināšanai un lietošanai, tostarp
  jebkādus nosacījumus, kas ierobežo piekļuvi pakalpojumiem un lietojumprogrammām un/vai to izmantošanu, ja šādi nosacījumi dalībvalstīs ir atļauti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,
  un cenas.”;

jebkādus nosacījumus, kas ierobežo piekļuvi pakalpojumiem un lietojumprogrammām un/vai to izmantošanu, ja šādi nosacījumi dalībvalstīs ir atļauti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Neatkarīgi no 3. punkta, ja operatoram saskaņā ar 12. pantu ir pienākums attiecībā uz vairumtirdzniecības tīkla infrastruktūras piekļuvi ▐, valsts regulatīvās iestādes nodrošina standartpiedāvājuma publicēšanu, kas satur vismaz II pielikumā minētos elementus.”; |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Neatkarīgi no 3. punkta, ja operatoram saskaņā ar 12. pantu ir pienākums attiecībā uz vairumtirdzniecības tīkla infrastruktūras piekļuvi ▐, valsts regulatīvās iestādes nodrošina standartpiedāvājuma publicēšanu, kas satur vismaz II pielikumā minētos elementus.”;

| c) | 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Komisija var pieņemt II pielikumā vajadzīgos grozījumus, lai to pielāgotu tehnoloģijas un tirgus attīstībai. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Šā punkta noteikumu īstenošanā Komisijai var palīdzēt
  EESRI
  .”; |
| --- | --- |

c)

5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Komisija var pieņemt II pielikumā vajadzīgos grozījumus, lai to pielāgotu tehnoloģijas un tirgus attīstībai. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Šā punkta noteikumu īstenošanā Komisijai var palīdzēt
  EESRI
  .”;

EESRI

| 8) | direktīvas 12. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | piešķirt trešām personām piekļuvi konkrētiem tīkla elementiem un/vai iekārtām, tostarp piekļuvi tīkla pasīvajiem elementiem un/vai atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai, lai cita starpā ļautu veikt operatora izvēli un/vai sākotnēju atlasi, un/vai abonenta līnijas tālākpārdošanas piedāvājumu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

direktīvas 12. pantu groza šādi:

a)

1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

piešķirt trešām personām piekļuvi konkrētiem tīkla elementiem un/vai iekārtām, tostarp piekļuvi tīkla pasīvajiem elementiem un/vai atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai, lai cita starpā ļautu veikt operatora izvēli un/vai sākotnēju atlasi, un/vai abonenta līnijas tālākpārdošanas piedāvājumu;”;

| b) | 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “f) | nodrošināt līdzāsatrašanos vai saistīto
  iekārtu
  cita veida koplietošanu ▐;”; |
| --- | --- | --- |

b)

1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“f)

nodrošināt līdzāsatrašanos vai saistīto
  iekārtu
  cita veida koplietošanu ▐;”;

iekārtu

▐

| c) | 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “j) | nodrošināt piekļuvi saistītiem pakalpojumiem, tādiem kā identifikācijas, vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas pakalpojumu.”; |
| --- | --- | --- |

c)

1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“j)

nodrošināt piekļuvi saistītiem pakalpojumiem, tādiem kā identifikācijas, vietas noteikšanas un klātbūtnes noteikšanas pakalpojumu.”;

| d) | 2. punkta ievadfrāzi un a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Lemjot par to, vai uzlikt 1. punktā minētos pienākumus, un jo īpaši izvērtējot, vai šādi pienākumi būtu samērīgi ar mērķiem, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā, valsts regulatīvās iestādes jo īpaši ņem vērā šādus faktorus:






  a) | konkurējošo iekārtu izmantošanas vai uzstādīšanas tehnisko un saimniecisko dzīvotspēju, ņemot vērā tirgus attīstības pakāpi, kā arī ņemot vērā attiecīgā savstarpējā savienojuma un/vai piekļuves būtību un veidu, tostarp citu galveno piekļuves produktu dzīvotspēju, piemēram, kabeļu kanalizācijas pieejamību;”; |
| --- | --- | --- |

d)

2. punkta ievadfrāzi un a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Lemjot par to, vai uzlikt 1. punktā minētos pienākumus, un jo īpaši izvērtējot, vai šādi pienākumi būtu samērīgi ar mērķiem, kas minēti Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā, valsts regulatīvās iestādes jo īpaši ņem vērā šādus faktorus:

a)

konkurējošo iekārtu izmantošanas vai uzstādīšanas tehnisko un saimniecisko dzīvotspēju, ņemot vērā tirgus attīstības pakāpi, kā arī ņemot vērā attiecīgā savstarpējā savienojuma un/vai piekļuves būtību un veidu, tostarp citu galveno piekļuves produktu dzīvotspēju, piemēram, kabeļu kanalizācijas pieejamību;”;

| e) | panta 2. punkta
  c) un d) apakšpunktu
  aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:








  “c) | iekārtas īpašnieka sākotnējās investīcijas, ņemot vērā izdarītās publiskās investīcijas un riskus, kas saistīti ar investīciju veikšanu; |
| --- | --- | --- |

e)

panta 2. punkta
  c) un d) apakšpunktu
  aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

c) un d) apakšpunktu

“c)

“c)

iekārtas īpašnieka sākotnējās investīcijas, ņemot vērā izdarītās publiskās investīcijas un riskus, kas saistīti ar investīciju veikšanu;

iekārtas īpašnieka sākotnējās investīcijas, ņemot vērā izdarītās publiskās investīcijas un riskus, kas saistīti ar investīciju veikšanu;

| d) | vajadzību nodrošināt konkurenci ilgtermiņā,
  īpašu uzmanību pievēršot
  ekonomiski efektīvai uz infrastruktūru balstītai konkurencei;”; |
| --- | --- |

d)

vajadzību nodrošināt konkurenci ilgtermiņā,
  īpašu uzmanību pievēršot
  ekonomiski efektīvai uz infrastruktūru balstītai konkurencei;”;

īpašu uzmanību pievēršot

| f) | iekļauj šādu 3. punktu:
  “3.   Valsts regulatīvās iestādes, uzliekot operatoram pienākumus nodrošināt piekļuvi saskaņā ar šo pantu, var noteikt tehniskus vai darbības nosacījumus, kas šādas piekļuves nodrošinātājam un/vai saņēmējiem jāievēro, lai garantētu normālu tīkla darbību. Pienākumi ievērot konkrētus tehniskus standartus vai specifikācijas ir saskaņā ar standartiem un specifikācijām, kas noteikti atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 17. pantam.”; |
| --- | --- |

f)

iekļauj šādu 3. punktu:

“3.   Valsts regulatīvās iestādes, uzliekot operatoram pienākumus nodrošināt piekļuvi saskaņā ar šo pantu, var noteikt tehniskus vai darbības nosacījumus, kas šādas piekļuves nodrošinātājam un/vai saņēmējiem jāievēro, lai garantētu normālu tīkla darbību. Pienākumi ievērot konkrētus tehniskus standartus vai specifikācijas ir saskaņā ar standartiem un specifikācijām, kas noteikti atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 17. pantam.”;

| 9) | direktīvas 13. panta 1.punktu groza šādi:
  1.   “Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. pantu var noteikt pienākumus attiecībā uz izmaksu segšanu un cenu kontroli, tostarp pienākumus par cenu orientāciju uz izmaksām un pienākumus attiecībā uz izmaksu uzskaites sistēmām, lai nodrošinātu savstarpējā savienojuma un/vai piekļuves īpašus veidus, situācijās, kad tirgus analīze parāda, ka efektīvas konkurences trūkums nozīmē to, ka attiecīgais operators var paturēt cenas pārmērīgi augstā līmenī vai piemērot cenu ierobežojumus, kaitējot lietotājiem. Lai veicinātu operatora ieguldījumus, tostarp nākamās paaudzes tīklos, valsts regulatīvās iestādes ņem vērā ieguldījumus, ko operators ir veicis, un ļauj tam gūt samērīgu peļņu no attiecīgā ieguldītā kapitāla, ņemot vērā riskus,
  kas saistīti ar konkrēto jauno ieguldījumu tīkla projektā
  .”;
  ▐ |
| --- | --- |

9)

direktīvas 13. panta 1.punktu groza šādi:

1.punktu

1.   “Valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar 8. pantu var noteikt pienākumus attiecībā uz izmaksu segšanu un cenu kontroli, tostarp pienākumus par cenu orientāciju uz izmaksām un pienākumus attiecībā uz izmaksu uzskaites sistēmām, lai nodrošinātu savstarpējā savienojuma un/vai piekļuves īpašus veidus, situācijās, kad tirgus analīze parāda, ka efektīvas konkurences trūkums nozīmē to, ka attiecīgais operators var paturēt cenas pārmērīgi augstā līmenī vai piemērot cenu ierobežojumus, kaitējot lietotājiem. Lai veicinātu operatora ieguldījumus, tostarp nākamās paaudzes tīklos, valsts regulatīvās iestādes ņem vērā ieguldījumus, ko operators ir veicis, un ļauj tam gūt samērīgu peļņu no attiecīgā ieguldītā kapitāla, ņemot vērā riskus,
  kas saistīti ar konkrēto jauno ieguldījumu tīkla projektā
  .”;

kas saistīti ar konkrēto jauno ieguldījumu tīkla projektā

▐

| 10) | iekļauj šādus pantus:

  “13.a pants


  Funkcionālā nošķiršana

  1.   Ja valsts regulatīvā iestāde secina, ka, nosakot saskaņā ar 9. un 13. pantu attiecīgus pienākumus, nav izdevies izveidot efektīvu konkurenci un ka ir konstatētas būtiskas un pastāvīgas konkurences problēmas un/vai tirgus nepilnības saistībā ar dažu piekļuves
  produktu tirgus
  vairumtirdzniecības nodrošināšanu, tā, kā ārkārtas pasākumu, saskaņā ar Direktīvas 8. panta 3. punkta otrās daļas noteikumiem var uzlikt vertikāli integrētiem uzņēmumiem pienākumu nodot ar minēto piekļuves produktu vairumtirdzniecības nodrošināšanu saistītas darbības neatkarīgi strādājošai uzņēmējdarbības vienībai.
  Minētā uzņēmējdarbības vienība nodrošina piekļuves produktus un pakalpojumus visiem uzņēmumiem, tostarp citām uzņēmējdarbības vienībām mātesuzņēmumā, tādos pašos termiņos un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp attiecībā uz cenu un pakalpojumu līmeni, un ar to pašu sistēmu un procesu palīdzību.
  2.   Ja valsts regulatīvā iestāde plāno noteikt pienākumu veikt funkcionālo nošķiršanu, tā iesniedz Komisijai priekšlikumu, kurā ietver:






  a) | pierādījumu, kas pamato valsts regulatīvās iestādes secinājumus, kā minēts 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

10)

iekļauj šādus pantus:

“13.a pants

“13.a pants

Funkcionālā nošķiršana

Funkcionālā nošķiršana

1.   Ja valsts regulatīvā iestāde secina, ka, nosakot saskaņā ar 9. un 13. pantu attiecīgus pienākumus, nav izdevies izveidot efektīvu konkurenci un ka ir konstatētas būtiskas un pastāvīgas konkurences problēmas un/vai tirgus nepilnības saistībā ar dažu piekļuves
  produktu tirgus
  vairumtirdzniecības nodrošināšanu, tā, kā ārkārtas pasākumu, saskaņā ar Direktīvas 8. panta 3. punkta otrās daļas noteikumiem var uzlikt vertikāli integrētiem uzņēmumiem pienākumu nodot ar minēto piekļuves produktu vairumtirdzniecības nodrošināšanu saistītas darbības neatkarīgi strādājošai uzņēmējdarbības vienībai.

produktu tirgus

Minētā uzņēmējdarbības vienība nodrošina piekļuves produktus un pakalpojumus visiem uzņēmumiem, tostarp citām uzņēmējdarbības vienībām mātesuzņēmumā, tādos pašos termiņos un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, tostarp attiecībā uz cenu un pakalpojumu līmeni, un ar to pašu sistēmu un procesu palīdzību.

2.   Ja valsts regulatīvā iestāde plāno noteikt pienākumu veikt funkcionālo nošķiršanu, tā iesniedz Komisijai priekšlikumu, kurā ietver:

a)

pierādījumu, kas pamato valsts regulatīvās iestādes secinājumus, kā minēts 1. punktā;

| b) | pierādījumu, ka pieņemamā laikposmā nav vai nav pietiekami lielu izredžu izveidot infrastruktūras konkurenci; |
| --- | --- |

b)

pierādījumu, ka pieņemamā laikposmā nav vai nav pietiekami lielu izredžu izveidot infrastruktūras konkurenci;

| c) | analīzi par gaidāmo ietekmi uz regulatīvo iestādi, uzņēmumu,
  it īpaši uz atdalītā uzņēmuma darbaspēku un elektronisko komunikāciju nozari kopumā,
  un stimuliem ieguldīt līdzekļus nozarē kopumā, jo īpaši attiecībā uz vajadzību nodrošināt sociālu un teritoriālu kohēziju, un uz citām ieinteresētajām personām, jo īpaši norādot gaidāmo ietekmi uz konkurenci un iespējamo ietekmi uz patērētājiem; |
| --- | --- |

c)

analīzi par gaidāmo ietekmi uz regulatīvo iestādi, uzņēmumu,
  it īpaši uz atdalītā uzņēmuma darbaspēku un elektronisko komunikāciju nozari kopumā,
  un stimuliem ieguldīt līdzekļus nozarē kopumā, jo īpaši attiecībā uz vajadzību nodrošināt sociālu un teritoriālu kohēziju, un uz citām ieinteresētajām personām, jo īpaši norādot gaidāmo ietekmi uz konkurenci un iespējamo ietekmi uz patērētājiem;

it īpaši uz atdalītā uzņēmuma darbaspēku un elektronisko komunikāciju nozari kopumā,

| d) | analīzi par iemesliem, kas pamato, ka šis pienākums būs visefektīvākais līdzeklis, ar ko piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri paredzēti konstatēto konkurences problēmu/tirgus nepilnību novēršanai; |
| --- | --- |

d)

d)

analīzi par iemesliem, kas pamato, ka šis pienākums būs visefektīvākais līdzeklis, ar ko piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri paredzēti konstatēto konkurences problēmu/tirgus nepilnību novēršanai;

analīzi par iemesliem, kas pamato, ka šis pienākums būs visefektīvākais līdzeklis, ar ko piemērot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kuri paredzēti konstatēto konkurences problēmu/tirgus nepilnību novēršanai;

3.   Tiesību akta projekts ietver šādus elementus:

| a) | nošķiršanas būtību un pakāpi, konkrēti norādot nošķirtās uzņēmējdarbības vienības juridisko statusu; |
| --- | --- |

a)

nošķiršanas būtību un pakāpi, konkrēti norādot nošķirtās uzņēmējdarbības vienības juridisko statusu;

| b) | nošķirtās uzņēmējdarbības vienības aktīvus un produktus un pakalpojumus, kas šai vienībai jāpiedāvā; |
| --- | --- |

b)

nošķirtās uzņēmējdarbības vienības aktīvus un produktus un pakalpojumus, kas šai vienībai jāpiedāvā;

| c) | pārvaldības režīmu, lai nodrošinātu nošķirtajā uzņēmējdarbības vienībā nodarbinātā personāla neatkarību un atbilstošus stimulus; |
| --- | --- |

c)

pārvaldības režīmu, lai nodrošinātu nošķirtajā uzņēmējdarbības vienībā nodarbinātā personāla neatkarību un atbilstošus stimulus;

| d) | noteikumus, ar ko nodrošina pienākumu pildīšanu; |
| --- | --- |

d)

noteikumus, ar ko nodrošina pienākumu pildīšanu;

| e) | noteikumus, ar ko nodrošina darbības procedūru pārskatāmību, jo īpaši no citu ieinteresēto personu viedokļa; |
| --- | --- |

e)

noteikumus, ar ko nodrošina darbības procedūru pārskatāmību, jo īpaši no citu ieinteresēto personu viedokļa;

| f) | uzraudzības programmu, ar ko nodrošina noteikumu ievērošanu, ietverot gada pārskata publicēšanu. |
| --- | --- |

f)

uzraudzības programmu, ar ko nodrošina noteikumu ievērošanu, ietverot gada pārskata publicēšanu.

4.   Saskaņā ar Komisijas lēmumu par pasākuma projektu, kas pieņemts atbilstīgi 8. panta 3. punktam, valsts regulatīvā iestāde saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantā, veic dažādo ar piekļuves tīklu saistīto tirgu koordinētu analīzi. Pamatojoties uz šo izvērtējumu, valsts regulatīvā iestāde uzliek, saglabā, groza vai anulē pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 6. un 7. pantu.

5.   Uzņēmumam, kam noteikts funkcionālās nošķiršanas pienākums, var piemērot ikvienu no 9. līdz 13. pantā norādītajiem pienākumiem kādā no konkrētajiem tirgiem, kurā tas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantu atzīts par uzņēmumu, kam ir būtiska ietekme tirgū, vai citu Komisijas atļautu pienākumu saskaņā ar 8. panta 3. punktu.

13.b pants

13.b pants

Vertikāli integrētu uzņēmumu brīvprātīga nošķiršana

Vertikāli integrētu uzņēmumu brīvprātīga nošķiršana

1.   Uzņēmumi, kuri saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantu ir atzīti par tādiem, kam ir būtiska ietekme vienā vai vairākos konkrētajos tirgos, valsts regulatīvo iestādi informē iepriekš un laikus, lai valsts regulatīvā iestāde varētu izvērtēt paredzētās darbības iespaidu, ja tie plāno savus vietējās piekļuves tīkla aktīvus vai to lielu daļu nodot atsevišķam tiesību subjektam, kas nav to īpašumā, vai izveidot atsevišķu uzņēmējdarbības vienību, lai visiem mazumtirdzniecības pakalpojumu sniedzējiem, tostarp šo uzņēmumu mazumtirdzniecības struktūrvienībām, nodrošinātu pilnīgi līdzvērtīgus piekļuves produktus.

Turklāt uzņēmumi valsts regulatīvajai iestādei ziņo par visām izmaiņām tādās iecerēs, kā arī par nošķiršanas procesa galarezultātu.

2.   Valsts regulatīvā iestāde novērtē plānotās transakcijas ietekmi uz pašreizējiem pienākumiem, kas regulatīvā nolūkā uzlikti saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (pamatdirektīva).

Šajā nolūkā valsts regulatīvā iestāde veic dažādo, ar piekļuves tīklu saistīto tirgu koordinētu analīzi saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantā.

Pamatojoties uz šo izvērtējumu, valsts regulatīvā iestāde uzliek, saglabā, groza vai anulē pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 6. un 7. pantu.

3.   Juridiski un/vai funkcionāli nošķirtajai uzņēmējdarbības vienībai var piemērot ikvienu no 9. līdz 13. pantā norādītajiem pienākumiem kādā no konkrētajiem tirgiem, kurā tā ir atzīta par tādu, kam ir būtiska ietekme tirgū, saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantu, vai jebkādu citu Komisijas atļautu pienākumu saskaņā ar 8. panta 3. punktu.”;

| 11) | direktīvas 14. pantu groza šādi:






  a) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”; |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 14. pantu groza šādi:

a)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”;

| b) | svītro 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

svītro 4. punktu.

| 12) | II pielikumu groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- | --- |

12)

II pielikumu groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| b) | pielikuma a) definīciju aizstāj ar šādu definīciju:






  “a) | “vietējā sakaru apakšlīnija” nozīmē daļēju vietējo sakaru līniju, kas savieno tīkla pieslēguma punktu ar koncentratorpunktu vai noteiktu piekļuves starppunktu fiksētajā publisko elektronisko sakaru tīklā;” |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma a) definīciju aizstāj ar šādu definīciju:

“a)

“vietējā sakaru apakšlīnija” nozīmē daļēju vietējo sakaru līniju, kas savieno tīkla pieslēguma punktu ar koncentratorpunktu vai noteiktu piekļuves starppunktu fiksētajā publisko elektronisko sakaru tīklā;”

| c) | pielikuma c) definīciju aizstāj ar šādu definīciju:






  “c) | “pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda
  SMP
  operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti;” |
| --- | --- | --- |

c)

pielikuma c) definīciju aizstāj ar šādu definīciju:

“c)

“pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda
  SMP
  operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti;”

SMP

| d) | pielikuma d) definīciju aizstāj ar šādu definīciju:






  “d) | “pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda
  SMP
  operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti;” |
| --- | --- | --- |

d)

pielikuma d) definīciju aizstāj ar šādu definīciju:

“d)

“pilnīgi atsevišķa piekļuve vietējai sakaru līnijai” nozīmē saņēmējam nodrošinātu piekļuvi tāda
  SMP
  operatora vietējai sakaru līnijai vai vietējai sakaru apakšlīnijai, kas ļauj izmantot pilnu tīkla infrastruktūras kapacitāti;”

SMP

| e) | A daļas 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “1. | Tīkla elementi, kuriem ir piedāvāta piekļuve, kas jo īpaši ietver šādus elementus kopā ar piemērotām saistītajām iekārtām:






  a) | atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai un vietējai apakšlīnijai; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

A daļas 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.

Tīkla elementi, kuriem ir piedāvāta piekļuve, kas jo īpaši ietver šādus elementus kopā ar piemērotām saistītajām iekārtām:

a)

atsevišķu piekļuvi vietējai sakaru līnijai un vietējai apakšlīnijai;

| b) | nodalītu piekļuvi vietējām sakaru apakšlīnijām (pilnīgu vai kopīgu), tostarp attiecīgos gadījumos
  piekļuvi tīkla elementiem, kuri nav aktīvi attiecībā uz atvilces maršrutēšanas tīklu paplašināšanu
  ; |
| --- | --- |

b)

nodalītu piekļuvi vietējām sakaru apakšlīnijām (pilnīgu vai kopīgu), tostarp attiecīgos gadījumos
  piekļuvi tīkla elementiem, kuri nav aktīvi attiecībā uz atvilces maršrutēšanas tīklu paplašināšanu
  ;

piekļuvi tīkla elementiem, kuri nav aktīvi attiecībā uz atvilces maršrutēšanas tīklu paplašināšanu

| c) | vajadzības gadījumā piekļuvi kabeļu kanalizācijai, lai nodrošinātu piekļuves tīklu paplašināšanu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā piekļuvi kabeļu kanalizācijai, lai nodrošinātu piekļuves tīklu paplašināšanu.

| 2. | Informācija attiecībā uz fizisko piekļuves vietu atrašanās vietām, tostarp ārtelpu sadales punktiem un galvenajiem komutatoriem, vietējo sakaru līniju un apakšlīniju, kabeļu kanalizācijas un atvilces maršrutēšanas iekārtu pieejamību īpašās piekļuves tīkla daļās; |
| --- | --- |

2.

Informācija attiecībā uz fizisko piekļuves vietu atrašanās vietām, tostarp ārtelpu sadales punktiem un galvenajiem komutatoriem, vietējo sakaru līniju un apakšlīniju, kabeļu kanalizācijas un atvilces maršrutēšanas iekārtu pieejamību īpašās piekļuves tīkla daļās;

| 3. | Tehniskie nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietējām sakaru līnijām, apakšlīnijām un kabeļu kanāliem un uz to izmantošanu, ieskaitot vītā pāra optiskās šķiedras kabeļu, vai tiem līdzvērtīgus, un kabeļu sadales iekārtu, kabeļu kanalizāciju un ar to saistīto iekārtu tehnisko raksturojumu;” |
| --- | --- |

3.

Tehniskie nosacījumi attiecībā uz piekļuvi vietējām sakaru līnijām, apakšlīnijām un kabeļu kanāliem un uz to izmantošanu, ieskaitot vītā pāra optiskās šķiedras kabeļu, vai tiem līdzvērtīgus, un kabeļu sadales iekārtu, kabeļu kanalizāciju un ar to saistīto iekārtu tehnisko raksturojumu;”

| f) | B daļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Informācija par pastāvošajām
  SMP
  operatora attiecīgajām vietām vai iekārtu atrašanās vietām un plānoto atjaunināšanu (26). |
| --- | --- | --- |

f)

B daļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Informācija par pastāvošajām
  SMP
  operatora attiecīgajām vietām vai iekārtu atrašanās vietām un plānoto atjaunināšanu (26).

SMP

26

3. pants

3. pants

Grozījumi Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva)

Grozījumi Direktīvā 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva)

Ar šo Direktīvu 2002/20/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Piemēro arī šādu definīciju:
  “vispārējā atļauja” ir tiesiskais regulējums, ko saskaņā ar šo direktīvu izveidojusi dalībvalsts, paredzot tiesības nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus un nosakot nozarei specifiskus pienākumus, kas var attiekties uz visiem vai uz atsevišķiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu veidiem.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Piemēro arī šādu definīciju:

“vispārējā atļauja” ir tiesiskais regulējums, ko saskaņā ar šo direktīvu izveidojusi dalībvalsts, paredzot tiesības nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus un nosakot nozarei specifiskus pienākumus, kas var attiekties uz visiem vai uz atsevišķiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu veidiem.”;

| 2) | 3. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:




  “Uz uzņēmumiem, kas sniedz pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs, attiecas tikai viena paziņošanas procedūra katrā attiecīgā dalībvalstī.” |
| --- | --- |

2)

2)

3. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

3. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

“Uz uzņēmumiem, kas sniedz pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs, attiecas tikai viena paziņošanas procedūra katrā attiecīgā dalībvalstī.”

“Uz uzņēmumiem, kas sniedz pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus uzņēmumiem, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs, attiecas tikai viena paziņošanas procedūra katrā attiecīgā dalībvalstī.”

| 3) | direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “5. pants


  Radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības

  1.   Dalībvalstis atvieglo radiofrekvenču izmantošanu atbilstīgi vispārējām atļaujām.
  Nepieciešamības gadījumā
  dalībvalstis var piešķirt individuālas izmantošanas tiesības, lai:






  — | novērstu kaitīgus traucējumus; |
| --- | --- | --- |

3)

3)

direktīvas 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

“5. pants

Radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības

Radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības

1.   Dalībvalstis atvieglo radiofrekvenču izmantošanu atbilstīgi vispārējām atļaujām.
  Nepieciešamības gadījumā
  dalībvalstis var piešķirt individuālas izmantošanas tiesības, lai:

Nepieciešamības gadījumā

—

novērstu kaitīgus traucējumus;

| — | nodrošinātu pakalpojuma tehnisku kvalitāti; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu pakalpojuma tehnisku kvalitāti;

| — | nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu, vai |
| --- | --- |

—

nodrošinātu efektīvu spektra izmantošanu, vai

| — | sasniegtu vispārējo interešu mērķus, kā noteikušas dalībvalstis saskaņā ar Kopienas tiesībām. |
| --- | --- |

—

sasniegtu vispārējo interešu mērķus, kā noteikušas dalībvalstis saskaņā ar Kopienas tiesībām.

2.   Ja ir nepieciešams piešķirt individuālas radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības, dalībvalstis pēc pieprasījuma piešķir šādas tiesības jebkuram uzņēmumam, kas saskaņā ar 3. pantā minēto vispārēju atļauju nodrošina vai izmanto tīklus vai pakalpojumus saskaņā šīs direktīvas 6. un 7. pantu un 11. panta 1. punkta c) apakšpunktu un citiem noteikumiem, kas nodrošina efektīvu šo resursu izmantošanu saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (pamatdirektīva).

Neskarot īpašos kritērijus un procedūras, ko dalībvalstis noteikušas, lai piešķirtu radiofrekvenču izmantošanas tiesības radio un televīzijas apraides satura pakalpojumu sniedzējiem vispārējo interešu mērķu īstenošanai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, šādas radiofrekvenču un numuru izmantošanas tiesības piešķir ar atvērtu, objektīvu, pārskatāmu, nediskriminējošu un samērīgu procedūru palīdzību un — attiecībā uz radiofrekvencēm — saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9. panta noteikumiem. Izņēmums saistībā ar prasību pēc atvērta procedūras ir iespējams vienīgi tad, ja radiofrekvenču izmantošanas individuālo tiesību piešķiršana radio vai televīzijas apraides satura pakalpojumu sniedzējiem ir svarīga vispārējo interešu mērķa sasniegšanai, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

Piešķirot izmantošanas tiesības, dalībvalstis norāda, vai un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tiesību turētājs var nodot šīs tiesības. Attiecībā uz radiofrekvencēm šis noteikums ir saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva)
  9. un 9.b pantu
  .

9. un 9.b pantu

Ja dalībvalstis piešķir izmantošanas tiesības uz ierobežotu laikposmu, tam jābūt piemērotam attiecīgajam pakalpojumam izvirzītā mērķa ziņā,
  pienācīgi ņemot vērā vajadzību noteikt atbilstīgu laikposmu ieguldījuma amortizācijai
  .

pienācīgi ņemot vērā vajadzību noteikt atbilstīgu laikposmu ieguldījuma amortizācijai

Ja individuālās radiofrekvenču izmantošanas tiesības piešķir uz ▐desmit
  vai vairāk
  gadiem un ja uzņēmumi tās nevar nodot vai iznomāt cits citam saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9.b pantu, tad kompetentā valsts iestāde
  nodrošina, ka individuālo izmantošanas tiesību piešķiršanai piemērojamie kritēriji ir spēkā un tiek ievēroti licences darbības laikā
  , it īpaši pēc tiesību turētāja pamatota pieprasījuma. Ja
  šie
  kritēriji vairs nav spēkā, individuālās izmantošanas tiesības pārveido par vispārēju atļauju radiofrekvenču izmantošanai,
  par to paziņojot iepriekš un pēc pamatota laikposma beigām,
  vai arī atļauj uzņēmumiem tās savstarpēji nodot vai iznomāt saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9.b pantu.

vai vairāk

nodrošina, ka individuālo izmantošanas tiesību piešķiršanai piemērojamie kritēriji ir spēkā un tiek ievēroti licences darbības laikā

šie

par to paziņojot iepriekš un pēc pamatota laikposma beigām,

3.   Lēmumu par izmantošanas tiesību piešķiršanu pieņem, paziņo un publisko iespējami drīz pēc tam, kad valsts regulatīvā iestāde ir saņēmusi pilnīgu pieteikumu; trīs nedēļās, ja numuri saskaņā ar valsts numerācijas plānu ir iedalīti īpašiem nolūkiem, un sešās nedēļās, ja radiofrekvences saskaņā ar valsts radiofrekvenču plānu ir iedalītas elektronisko sakaru pakalpojumu izmantošanai. Pēdējais termiņš neskar piemērojamos starptautiskos nolīgumus attiecībā uz radiofrekvenču vai orbītas stāvokļu izmantošanu.

4.   Ja pēc apspriešanās ar ieinteresētajām aprindām saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 6. pantu ir nolemts, ka tiesības izmantot numurus ar īpašu ekonomisko vērtību ir jāpiešķir, organizējot atlasi konkursa kārtībā vai salīdzinošu atlasi, dalībvalstis maksimālo trīs nedēļu laikposmu var pagarināt par vēl trīs nedēļām.

Attiecībā uz konkurētspējīgas vai salīdzinošas atlases procedūrām radiofrekvencēm tiek piemērots 7. pants.

5.   Dalībvalstis neierobežo piešķiramo izmantošanas tiesību daudzumu, izņemot gadījumus, kad tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu efektīvu radiofrekvenču izmantošanu saskaņā ar 7. pantu.

6.   Kompetentās valsts iestādes nodrošina to, ka radiofrekvences tiek efektīvi un faktiski izmantotas saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. panta 2. punktu un 9. panta 2. punktu. Tās nodrošina to, ka radiofrekvenču
  izmantošanas tiesību
  nodošanas vai uzkrāšanas rezultātā netiek traucēta konkurence. Šādiem nolūkiem dalībvalstis var veikt piemērotus pasākumus, piemēram, piešķirt pārdošanas pilnvaras vai nomas tiesības izmantot radiofrekvences.”;

izmantošanas tiesību

| 4) | direktīvas 6. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Izsniedzot vispārējo atļauju elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošināšanai un radiofrekvenču izmantošanas tiesības, un numuru izmantošanas tiesības, drīkst piemērot tikai I pielikumā minētos nosacījumus. Šādi nosacījumi ir nediskriminējoši, samērīgi un pārredzami, un attiecībā uz radiofrekvenču izmantošanas tiesībām tie ir saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9. pantu.”; |
| --- | --- | --- |

4)

4)

direktīvas 6. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Izsniedzot vispārējo atļauju elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošināšanai un radiofrekvenču izmantošanas tiesības, un numuru izmantošanas tiesības, drīkst piemērot tikai I pielikumā minētos nosacījumus. Šādi nosacījumi ir nediskriminējoši, samērīgi un pārredzami, un attiecībā uz radiofrekvenču izmantošanas tiesībām tie ir saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9. pantu.”;

| b) | 2. punktā vārdkopu “Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 16., 17., 18. un 19. pantu” aizstāj ar vārdkopu “Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu”; |
| --- | --- |

b)

2. punktā vārdkopu “Direktīvas 2002/22/EK (universālā pakalpojuma direktīva) 16., 17., 18. un 19. pantu” aizstāj ar vārdkopu “Direktīvas 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) 17. pantu”;

| c) | 3. punktā vārdu “pielikuma” aizstāj ar vārdkopu “I pielikuma”; |
| --- | --- |

c)

3. punktā vārdu “pielikuma” aizstāj ar vārdkopu “I pielikuma”;

| 5) | direktīvas 7. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu groza šādi:






  i) | ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu:
  “1.   Ja dalībvalsts izvērtē, vai ierobežot piešķiramo radiofrekvenču izmantošanas tiesību skaitu vai pagarināt spēkā esošo tiesību termiņu citādi, nekā saskaņā ar šādās tiesībās paredzētajiem nosacījumiem, tā, inter alia:”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

5)

direktīvas 7. pantu groza šādi:

a)

1. punktu groza šādi:

i)

ievaddaļu aizstāj ar šādu ievaddaļu:

“1.   Ja dalībvalsts izvērtē, vai ierobežot piešķiramo radiofrekvenču izmantošanas tiesību skaitu vai pagarināt spēkā esošo tiesību termiņu citādi, nekā saskaņā ar šādās tiesībās paredzētajiem nosacījumiem, tā, inter alia:”;

| ii) | c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | publicē visus lēmumus par izmantošanas tiesību piešķiršanas ierobežošanu vai izmantošanas tiesību atjaunināšanu, minot to iemeslus;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

publicē visus lēmumus par izmantošanas tiesību piešķiršanas ierobežošanu vai izmantošanas tiesību atjaunināšanu, minot to iemeslus;”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Ja radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršana ir jāierobežo, dalībvalstis piešķir šādas tiesības, pamatojoties uz atlases kritērijiem, kam jābūt objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem. Visus atlases kritērijus nosaka, pienācīgi ņemot vērā Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. panta mērķu sasniegšanu un minētās direktīvas 9. panta prasību izpildi.”; |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Ja radiofrekvenču izmantošanas tiesību piešķiršana ir jāierobežo, dalībvalstis piešķir šādas tiesības, pamatojoties uz atlases kritērijiem, kam jābūt objektīviem, pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem. Visus atlases kritērijus nosaka, pienācīgi ņemot vērā Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. panta mērķu sasniegšanu un minētās direktīvas 9. panta prasību izpildi.”;

| c) | 5. punktā vārdkopu “9. pantu” aizstāj ar vārdkopu “9.b pantu”; |
| --- | --- |

c)

5. punktā vārdkopu “9. pantu” aizstāj ar vārdkopu “9.b pantu”;

| 6) | direktīvas 10. pantu groza šādi:






  a) | 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu uzrauga un pārrauga vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.
  Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu ir pilnvarotas uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, kuri iekļauti vispārējā atļaujā, vai uzņēmumiem, kam piešķirtas radiofrekvenču vai numuru izmantošanas tiesības, pieprasīt visu vajadzīgo informāciju, lai pārbaudītu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.
  2.   Ja valsts regulatīvā iestāde konstatē, ka uzņēmums neievēro vienu vai vairākus vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumus vai nepilda 6. panta 2. punktā minētos īpašos pienākumus, tā par šiem konstatējumiem informē uzņēmumu un dod tam iespēju pieņemamā termiņā izklāstīt savu viedokli.
  3.   Attiecīgā iestāde ir pilnvarota pieprasīt uzņēmumam tūlīt vai pieņemamā termiņā novērst 2. punktā minēto pārkāpumu, un tā veic piemērotus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana.
  Šajā sakarā dalībvalstis var pilnvarot attiecīgās iestādes:








  a) | vajadzības gadījumā uzlikt
  preventīvus
  finansiālus sodus,
  turklāt tie var būt periodiski sodi ar atpakaļejošu spēku; un |
| --- | --- | --- | --- |

6)

6)

direktīvas 10. pantu groza šādi:

a)

1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu uzrauga un pārrauga vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.

Valsts regulatīvās iestādes saskaņā ar 11. pantu ir pilnvarotas uzņēmumiem, kas nodrošina elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus, kuri iekļauti vispārējā atļaujā, vai uzņēmumiem, kam piešķirtas radiofrekvenču vai numuru izmantošanas tiesības, pieprasīt visu vajadzīgo informāciju, lai pārbaudītu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu ievērošanu un 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu izpildi.

2.   Ja valsts regulatīvā iestāde konstatē, ka uzņēmums neievēro vienu vai vairākus vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumus vai nepilda 6. panta 2. punktā minētos īpašos pienākumus, tā par šiem konstatējumiem informē uzņēmumu un dod tam iespēju pieņemamā termiņā izklāstīt savu viedokli.

3.   Attiecīgā iestāde ir pilnvarota pieprasīt uzņēmumam tūlīt vai pieņemamā termiņā novērst 2. punktā minēto pārkāpumu, un tā veic piemērotus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana.

Šajā sakarā dalībvalstis var pilnvarot attiecīgās iestādes:

a)

a)

vajadzības gadījumā uzlikt
  preventīvus
  finansiālus sodus,
  turklāt tie var būt periodiski sodi ar atpakaļejošu spēku; un

preventīvus

turklāt tie var būt periodiski sodi ar atpakaļejošu spēku; un

| b) | izdot rīkojumus pārtraukt vai aizkavēt tāda pakalpojuma vai pakalpojuma kopuma sniegšanu, ja to turpināšana būtiski kaitētu konkurencei, līdz tiek nodrošināta atbilstība piekļuves nodrošināšanas pienākumam, kurš uzlikts pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantu ir veikta tirgus analīze. |
| --- | --- |

b)

b)

izdot rīkojumus pārtraukt vai aizkavēt tāda pakalpojuma vai pakalpojuma kopuma sniegšanu, ja to turpināšana būtiski kaitētu konkurencei, līdz tiek nodrošināta atbilstība piekļuves nodrošināšanas pienākumam, kurš uzlikts pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantu ir veikta tirgus analīze.

izdot rīkojumus pārtraukt vai aizkavēt tāda pakalpojuma vai pakalpojuma kopuma sniegšanu, ja to turpināšana būtiski kaitētu konkurencei, līdz tiek nodrošināta atbilstība piekļuves nodrošināšanas pienākumam, kurš uzlikts pēc tam, kad saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 16. pantu ir veikta tirgus analīze.

Pasākumus un iemeslus, ar kuriem tie ir pamatoti, nekavējoties paziņo attiecīgajam uzņēmumam un nosaka pieņemamu termiņu, kurā uzņēmums var izpildīt pasākumu.”

| b) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Neskarot 2. un 3. punkta noteikumus, dalībvalstis pilnvaro attiecīgo iestādi vajadzības gadījumā uzlikt finansiālus sodus uzņēmumiem par to, ka tie pieņemamā laikposmā, ko noteikusi valsts regulatīvā iestāde, nav snieguši informāciju saskaņā ar pienākumiem, kas uzlikti atbilstīgi šīs direktīvas 11. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam un Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9. pantam.”; |
| --- | --- |

b)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Neskarot 2. un 3. punkta noteikumus, dalībvalstis pilnvaro attiecīgo iestādi vajadzības gadījumā uzlikt finansiālus sodus uzņēmumiem par to, ka tie pieņemamā laikposmā, ko noteikusi valsts regulatīvā iestāde, nav snieguši informāciju saskaņā ar pienākumiem, kas uzlikti atbilstīgi šīs direktīvas 11. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktam un Direktīvas 2002/19/EK (Piekļuves direktīva) 9. pantam.”;

| c) | 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “5.   Nopietnu vai atkārtotu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minētā īpašā pienākuma pārkāpumu gadījumā valsts regulatīvās iestādes var liegt uzņēmumam turpināt nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus vai apturēt vai anulēt izmantošanas tiesības, ja šā panta 3. punktā minētie pasākumi, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana, nav izrādījušies efektīvi. Reālas, samērīgas un preventīvas sankcijas un sodus var piemērot attiecībā uz visu pārkāpuma periodu, pat ja šis pārkāpums pēc tam ir novērsts.”; |
| --- | --- |

c)

5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.   Nopietnu vai atkārtotu vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minētā īpašā pienākuma pārkāpumu gadījumā valsts regulatīvās iestādes var liegt uzņēmumam turpināt nodrošināt elektronisko komunikāciju tīklus vai pakalpojumus vai apturēt vai anulēt izmantošanas tiesības, ja šā panta 3. punktā minētie pasākumi, kuru mērķis ir izpildes nodrošināšana, nav izrādījušies efektīvi. Reālas, samērīgas un preventīvas sankcijas un sodus var piemērot attiecībā uz visu pārkāpuma periodu, pat ja šis pārkāpums pēc tam ir novērsts.”;

| d) | 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “6.   Neskarot 2., 3. un 5. punktu, ja attiecīgajai iestādei ir pierādījums par vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu pārkāpumu, kas rada tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības aizsargātībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai, vai radīs nopietnas ekonomiskas vai funkcionālas problēmas citiem elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošinātājiem vai lietotājiem vai radiofrekvenču spektra lietotājiem, tā var pieņemt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai labotu situāciju pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Pēc tam attiecīgajam uzņēmumam dod pieņemamu iespēju izteikt savu viedokli un ierosināt tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Vajadzības gadījumā attiecīgā iestāde var apstiprināt pagaidu pasākumus, kas ir spēkā ne ilgāk kā 3 mēnešus, bet kuru darbību var pagarināt uz vēl trim mēnešiem, ja izpildes procedūras nav pabeigtas.”; |
| --- | --- |

d)

6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Neskarot 2., 3. un 5. punktu, ja attiecīgajai iestādei ir pierādījums par vispārējās atļaujas vai izmantošanas tiesību nosacījumu vai 6. panta 2. punktā minēto īpašo pienākumu pārkāpumu, kas rada tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības aizsargātībai, sabiedrības drošībai vai sabiedrības veselībai, vai radīs nopietnas ekonomiskas vai funkcionālas problēmas citiem elektronisko komunikāciju tīklu vai pakalpojumu nodrošinātājiem vai lietotājiem vai radiofrekvenču spektra lietotājiem, tā var pieņemt tūlītējus pagaidu pasākumus, lai labotu situāciju pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Pēc tam attiecīgajam uzņēmumam dod pieņemamu iespēju izteikt savu viedokli un ierosināt tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Vajadzības gadījumā attiecīgā iestāde var apstiprināt pagaidu pasākumus, kas ir spēkā ne ilgāk kā 3 mēnešus, bet kuru darbību var pagarināt uz vēl trim mēnešiem, ja izpildes procedūras nav pabeigtas.”;

| 7) | direktīvas 11. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “a) | sistemātiskai vai katra atsevišķa gadījuma pārbaudei attiecībā uz I pielikuma A daļas 1. un 2. nosacījumu, B daļas 2. un 6. nosacījuma un C daļas 2. un 7. nosacījuma izpildi un 6. panta 2. punktā minēto pienākumu izpildi;”; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

7)

direktīvas 11. panta 1. punktu groza šādi:

a)

panta a) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“a)

sistemātiskai vai katra atsevišķa gadījuma pārbaudei attiecībā uz I pielikuma A daļas 1. un 2. nosacījumu, B daļas 2. un 6. nosacījuma un C daļas 2. un 7. nosacījuma izpildi un 6. panta 2. punktā minēto pienākumu izpildi;”;

| b) | punkta b) apakšpunktā vārdu “Pielikums” aizstāj ar vārdkopu “I pielikums”; |
| --- | --- |

b)

punkta b) apakšpunktā vārdu “Pielikums” aizstāj ar vārdkopu “I pielikums”;

| c) | iekļauj šādus apakšpunktus:






  “g) | veicinot efektīvu radiofrekvenču izmantošanu un nodrošinot to efektīvu pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādus apakšpunktus:

“g)

veicinot efektīvu radiofrekvenču izmantošanu un nodrošinot to efektīvu pārvaldību;

| h) | izvērtējot tīklu vai pakalpojumu turpmāku attīstību, kas varētu ietekmēt vairumtirdzniecības pakalpojumus, kas ir pieejami konkurentiem.”; |
| --- | --- |

h)

izvērtējot tīklu vai pakalpojumu turpmāku attīstību, kas varētu ietekmēt vairumtirdzniecības pakalpojumus, kas ir pieejami konkurentiem.”;

| d) | otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Šā punkta pirmās daļas a), b), d), e), f), g) un h) apakšpunktā minēto informāciju nedrīkst prasīt pirms piekļuves tirgum vai kā tās priekšnosacījumu.”; |
| --- | --- |

d)

otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Šā punkta pirmās daļas a), b), d), e), f), g) un h) apakšpunktā minēto informāciju nedrīkst prasīt pirms piekļuves tirgum vai kā tās priekšnosacījumu.”;

| 8) | direktīvas 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “14. pants


  Tiesību un pienākumu grozījumi

  1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesības, nosacījumus un procedūras attiecībā uz vispārējām atļaujām un izmantošanas tiesībām vai tiesībām uzstādīt iekārtas var grozīt tikai objektīvi pamatotos gadījumos un samērīgā veidā, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos nosacījumus, kas piemērojami nododamām radiofrekvenču izmantošanas tiesībām. Ja vien ierosinātie grozījumi nav nebūtiski un par tiem panākta vienošanās ar tiesību vai vispārējās atļaujas turētāju, atbilstīgā veidā sniedz paziņojumu par nolūku izdarīt minētos grozījumus, un ieinteresētajām personām, tostarp lietotājus un patērētājus, piešķir pietiekamu laikposmu, lai tās varētu izteikt savus viedokļus par piedāvātajiem grozījumiem, kas nav īsāks par četrām nedēļām, izņemot ārkārtas gadījumus.
  2.   Dalībvalstis neierobežo vai neanulē tiesības uzstādīt iekārtas vai radiofrekvenču izmantošanas tiesības pirms tā laikposma beigām, uz kuru tās ir piešķirtas, izņemot tad, ja tas ir pamatoti, vajadzības gadījumā saskaņā ar I pielikumu un attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par tiesību anulēšanas kompensāciju.”; |
| --- | --- |

8)

8)

direktīvas 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“14. pants

“14. pants

Tiesību un pienākumu grozījumi

Tiesību un pienākumu grozījumi

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka tiesības, nosacījumus un procedūras attiecībā uz vispārējām atļaujām un izmantošanas tiesībām vai tiesībām uzstādīt iekārtas var grozīt tikai objektīvi pamatotos gadījumos un samērīgā veidā, vajadzības gadījumā ņemot vērā īpašos nosacījumus, kas piemērojami nododamām radiofrekvenču izmantošanas tiesībām. Ja vien ierosinātie grozījumi nav nebūtiski un par tiem panākta vienošanās ar tiesību vai vispārējās atļaujas turētāju, atbilstīgā veidā sniedz paziņojumu par nolūku izdarīt minētos grozījumus, un ieinteresētajām personām, tostarp lietotājus un patērētājus, piešķir pietiekamu laikposmu, lai tās varētu izteikt savus viedokļus par piedāvātajiem grozījumiem, kas nav īsāks par četrām nedēļām, izņemot ārkārtas gadījumus.

2.   Dalībvalstis neierobežo vai neanulē tiesības uzstādīt iekārtas vai radiofrekvenču izmantošanas tiesības pirms tā laikposma beigām, uz kuru tās ir piešķirtas, izņemot tad, ja tas ir pamatoti, vajadzības gadījumā saskaņā ar I pielikumu un attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par tiesību anulēšanas kompensāciju.”;

| 9) | direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visu attiecīgo informāciju par tiesībām, nosacījumiem, procedūrām, maksājumiem, nodevām un lēmumiem, kas attiecas uz vispārējām atļaujām, izmantošanas tiesībām un tiesībām uzstādīt iekārtas, publicē un atjaunina piemērotā veidā, lai šī informācija būtu viegli pieejama visām ieinteresētajām aprindām.”; |
| --- | --- |

9)

9)

direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka visu attiecīgo informāciju par tiesībām, nosacījumiem, procedūrām, maksājumiem, nodevām un lēmumiem, kas attiecas uz vispārējām atļaujām, izmantošanas tiesībām un tiesībām uzstādīt iekārtas, publicē un atjaunina piemērotā veidā, lai šī informācija būtu viegli pieejama visām ieinteresētajām aprindām.”;

| 10) | direktīvas 17. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Neskarot Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9.a pantu, dalībvalstis 2009. gada 31. decembrī spēkā esošās vispārējās atļaujas un individuālās izmantošanas tiesības pielāgo šīs direktīvas 5., 6. un 7. panta un I pielikuma noteikumiem, vēlākais, divos gados no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.
  2.   Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā tiek sašaurinātas tiesības vai paplašinātas jau pastāvošās vispārējās atļaujās un individuālās tiesības, dalībvalstis var pagarināt šo atļauju un tiesību termiņu, ilgākais, līdz 2012. gada 30. septembrim, ja netiek ietekmētas citu uzņēmumu tiesības, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Dalībvalstis par šādu pagarinājumu paziņo Komisijai un norāda tās iemeslus.”; |
| --- | --- |

10)

10)

direktīvas 17. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Neskarot Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 9.a pantu, dalībvalstis 2009. gada 31. decembrī spēkā esošās vispārējās atļaujas un individuālās izmantošanas tiesības pielāgo šīs direktīvas 5., 6. un 7. panta un I pielikuma noteikumiem, vēlākais, divos gados no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ja 1. punkta piemērošanas rezultātā tiek sašaurinātas tiesības vai paplašinātas jau pastāvošās vispārējās atļaujās un individuālās tiesības, dalībvalstis var pagarināt šo atļauju un tiesību termiņu, ilgākais, līdz 2012. gada 30. septembrim, ja netiek ietekmētas citu uzņēmumu tiesības, kas ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Dalībvalstis par šādu pagarinājumu paziņo Komisijai un norāda tās iemeslus.”;

| 11) | pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu. |
| --- | --- |

11)

11)

pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

4. pants

4. pants

Atcelšana

Atcelšana

Atceļ Regulu (EK) Nr. 2887/2000.

5. pants

5. pants

Transponēšana

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz ... (27) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

27

Tās šos aktus piemēro no ... (28).

28

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu to savu tiesību aktu galveno noteikumu tekstu, kurus tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

6. pants

6. pants

Stāšanās spēkā

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7. pants

7. pants

Adresāti

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

║,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

1

(2)  OV C 257, 9.10.2008., 51. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 24. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2009. gada 16. februāra kopējā Nostāja (
  OV C 103 E, 5.5.2009., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija Nostāja.

3

Oficiālajā Vēstnesī

2009. gada 16. februāra

OV C 103 E, 5.5.2009., 1. lpp.

2009. gada 6. maija

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

5

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

7

(8)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

8

(9)  OV L ...

9

(10)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

10

(11)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

11

(12)  OV L 198, 27.7.2002., 49. lpp.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 460/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 1.lpp.).

13

(14)  
  Komisijas 2003. gada 11. februāra Ieteikums par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 114, 8.5.2003., 45. lpp.).

14

Komisijas 2003. gada 11. februāra Ieteikums par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 114, 8.5.2003., 45. lpp.).

(15)  OV L 336, 30.12.2000., 4. lpp.

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

16

(17)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.”

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada ... Regula (EK) Nr. .../2009, [ar ko izveido Eiropas
  Elektronisko sakaru
  regulatoru
  iestādi (EESRI) un biroju▐
  ]

18

Elektronisko sakaru

iestādi (EESRI) un biroju▐

(19)  OV L 198, 27.7.2002., 49. lpp.”;

19

(20)  Šīs direktīvas transponēšanas diena;

20

Šīs

(21)  Šīs direktīvas transponēšanas diena”;

21

Šīs

(22)  Šīs direktīvas transponēšanas diena.

22

Šīs

(23)  OV L 24, 30.1.1998., 1. lpp.

23

(24)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.”;

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada ... Regula (EK) Nr. .../2009, [ar ko izveido Eiropas
  Elektronisko sakaru
  regulatoru (
  EESRI
  )
  iestādi un biroju
  ]”;

25

Elektronisko sakaru

EESRI

iestādi un biroju

(26)  
  Ir iespēja paredzēt, ka sabiedrības drošības apsvērumu dēļ šī informācija pieejama tikai ieinteresētajām personām.”;

26

Ir iespēja paredzēt, ka sabiedrības drošības apsvērumu dēļ šī informācija pieejama tikai ieinteresētajām personām.”;

(27)  
  18 mēneši pēc grozošā tiesību akta pieņemšanas dienas.

27

18 mēneši pēc grozošā tiesību akta pieņemšanas dienas.

(28)  
  Nākamā diena pēc pirmajā apakšpunktā minētās dienas.

28

Nākamā diena pēc pirmajā apakšpunktā minētās dienas.

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaPIELIKUMS

Direktīvas 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva) pielikumu groza šādi:

| 1. | pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Šajā pielikumā izklāstītie nosacījumi ir visplašākais saraksts ar nosacījumiem, kas var būt saistīti ar vispārējām atļaujām (A daļa), radiofrekvenču izmantošanas tiesībām (B daļa) un numuru izmantošanas tiesībām (C daļa), kā paredzēts 6. panta 1. punktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 5., 6., 7., 8. un 9. pantā noteiktos limitus.”; |
| --- | --- |

1.

pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Šajā pielikumā izklāstītie nosacījumi ir visplašākais saraksts ar nosacījumiem, kas var būt saistīti ar vispārējām atļaujām (A daļa), radiofrekvenču izmantošanas tiesībām (B daļa) un numuru izmantošanas tiesībām (C daļa), kā paredzēts 6. panta 1. punktā un 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ievērojot Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 5., 6., 7., 8. un 9. pantā noteiktos limitus.”;

| 2. | A daļu groza šādi:






  a) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “4. | Tiešo lietotāju piekļuve valsts numerācijas plāna numuriem, Eiropas Telenumerācijas telpas numuriem, universāliem starptautiskiem bezmaksas numuriem un, ja tehniski un ekonomiski iespējams, dalībvalstu numerācijas plāniem un nosacījumi saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva).”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A daļu groza šādi:

a)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.

Tiešo lietotāju piekļuve valsts numerācijas plāna numuriem, Eiropas Telenumerācijas telpas numuriem, universāliem starptautiskiem bezmaksas numuriem un, ja tehniski un ekonomiski iespējams, dalībvalstu numerācijas plāniem un nosacījumi saskaņā ar Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva).”;

| b) | 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7. | Personas datu un privātuma aizsardzība, kas raksturīga tieši elektronisko komunikāciju nozarei, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (1). |
| --- | --- | --- |

b)

7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.

Personas datu un privātuma aizsardzība, kas raksturīga tieši elektronisko komunikāciju nozarei, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (1).

| c) | 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “8. | Patērētāju aizsardzības noteikumi, kas attiecas tieši uz elektronisko komunikāciju nozari, tostarp nosacījumi atbilstīgi Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un nosacījumi par pieejamību lietotājiem ar invaliditāti atbilstīgi minētās direktīvas 7. pantam.”; |
| --- | --- | --- |

c)

8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.

Patērētāju aizsardzības noteikumi, kas attiecas tieši uz elektronisko komunikāciju nozari, tostarp nosacījumi atbilstīgi Direktīvai 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva) un nosacījumi par pieejamību lietotājiem ar invaliditāti atbilstīgi minētās direktīvas 7. pantam.”;

| d) | 11. punktā vārdkopu “Direktīva 97/66/EK” aizstāj ar vārdkopu “Direktīva 2002/58/EK”; |
| --- | --- |

d)

11. punktā vārdkopu “Direktīva 97/66/EK” aizstāj ar vārdkopu “Direktīva 2002/58/EK”;

| e) | iekļauj šādu punktu:






  “11.a | Nosacījumi, ar kādiem valsts iestādes var izmantot paziņojumus plašai sabiedrībai, lai brīdinātu sabiedrību par nenovēršamiem draudiem un mazinātu lielu katastrofu sekas.”; |
| --- | --- | --- |

e)

iekļauj šādu punktu:

“11.a

Nosacījumi, ar kādiem valsts iestādes var izmantot paziņojumus plašai sabiedrībai, lai brīdinātu sabiedrību par nenovēršamiem draudiem un mazinātu lielu katastrofu sekas.”;

| f) | 12. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “12. | Izmantošanas noteikumi katastrofu laikā vai valsts mēroga ārkārtējas situācijās, lai nodrošinātu saziņu starp neatliekamās palīdzības dienestiem un iestādēm.”; |
| --- | --- | --- |

f)

12. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“12.

Izmantošanas noteikumi katastrofu laikā vai valsts mēroga ārkārtējas situācijās, lai nodrošinātu saziņu starp neatliekamās palīdzības dienestiem un iestādēm.”;

| g) | 16. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “16. | Publisko tīklu aizsardzība pret neatļautu piekļuvi saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju).”; |
| --- | --- | --- |

g)

16. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“16.

Publisko tīklu aizsardzība pret neatļautu piekļuvi saskaņā ar Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju).”;

| h) | iekļauj šādu punktu:






  “19. | Pārredzamības nodrošināšanas pienākums
  publiskā komunikāciju tīkla operatoriem
  , kuri sniedz sabiedrībai elektronisko sakaru pakalpojumus ar mērķi nodrošināt pilnīgu pārklājumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā izklāstītajiem mērķiem un principiem, publiskošana attiecībā uz
  jebkādiem nosacījumiem, kas ierobežo piekļuvi pakalpojumiem un lietotnēm un/vai to izmantošanu, ja šādi nosacījumi dalībvalstīs ir atļauti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,
  un, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi, valsts regulatīvo iestāžu piekļuve šādai informācijai, kas vajadzīga, lai apstiprinātu publiskošanas pareizumu.”; |
| --- | --- | --- |

h)

iekļauj šādu punktu:

“19.

Pārredzamības nodrošināšanas pienākums
  publiskā komunikāciju tīkla operatoriem
  , kuri sniedz sabiedrībai elektronisko sakaru pakalpojumus ar mērķi nodrošināt pilnīgu pārklājumu saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. pantā izklāstītajiem mērķiem un principiem, publiskošana attiecībā uz
  jebkādiem nosacījumiem, kas ierobežo piekļuvi pakalpojumiem un lietotnēm un/vai to izmantošanu, ja šādi nosacījumi dalībvalstīs ir atļauti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem,
  un, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi, valsts regulatīvo iestāžu piekļuve šādai informācijai, kas vajadzīga, lai apstiprinātu publiskošanas pareizumu.”;

| 3. | B daļu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Pienākums sniegt pakalpojumu vai izmantot tehnoloģiju, attiecībā uz kuru ir piešķirtas frekvences izmantošanas tiesības, vajadzības gadījumā ietverot pārklājuma nodrošināšanas un kvalitātes prasības.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

B daļu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Pienākums sniegt pakalpojumu vai izmantot tehnoloģiju, attiecībā uz kuru ir piešķirtas frekvences izmantošanas tiesības, vajadzības gadījumā ietverot pārklājuma nodrošināšanas un kvalitātes prasības.”;

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “2. | Numuru efektīva izmantošana saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (pamatdirektīva).”; |
| --- | --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Numuru efektīva izmantošana saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK (pamatdirektīva).”;

| c) | iekļauj šādu punktu:






  “9. | Pienākumi, ko parasti piemēro radiofrekvenču eksperimentālai izmantošanai.”; |
| --- | --- | --- |

c)

iekļauj šādu punktu:

“9.

Pienākumi, ko parasti piemēro radiofrekvenču eksperimentālai izmantošanai.”;

| 4. | C daļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “1. | Pakalpojuma izraudzīšanās, kuram šo numuru izmanto, ietverot visas prasības, kas saistītas ar šā pakalpojuma sniegšanu, un, lai neradītu neskaidrības, tarifa principi un maksimālās cenas, ko var piemērot konkrētā numuru sērijā, lai nodrošinātu patērētāja aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu.”. |
| --- | --- | --- |

4.

C daļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.

Pakalpojuma izraudzīšanās, kuram šo numuru izmanto, ietverot visas prasības, kas saistītas ar šā pakalpojuma sniegšanu, un, lai neradītu neskaidrības, tarifa principi un maksimālās cenas, ko var piemērot konkrētā numuru sērijā, lai nodrošinātu patērētāja aizsardzību saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK (pamatdirektīva) 8. panta 4. punkta b) apakšpunktu.”.

---

(1)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.”;

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/309

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaEiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC) un birojs ***II

P6_TA(2009)0362

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Telekomunikāciju regulatoru grupu (ETRG) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (16498/1/2008 – C6–0067/2009),

ņemot vērā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0699),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0720),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A6–0271/2009),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 24.9.2008., P6_TA(2008)0450.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC2-COD(2007)0249

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja otrajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 1211/2009.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/310

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaMobilo sakaru frekvenču joslas ***I

P6_TA(2009)0363

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (COM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Koplēmuma procedūra – pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0762),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0452/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A6–0276/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC1-COD(2008)0214

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/114/EK.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/311

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaVienlīdzība attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā ***I

P6_TA(2009)0364

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Direktīvu 86/613/EEK (COM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0636),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 141. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0341/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0258/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC1-COD(2008)0192

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 141. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīvu 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (4) dalībvalstīs tiek nodrošināta vienlīdzības principa piemērošana attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas kā pašnodarbinātas personas, vai veicina šādu nodarbošanos. Ciktāl tas attiecas uz pašnodarbinātām personām un šo personu laulātajiem, kas palīdz šiem subjektiem, Direktīva 86/613/EEK nav bijusi ļoti efektīva, un tās darbība joma būtu jāpārskata, jo diskriminācija dzimuma dēļ un aizskaršana notiek arī jomās ārpus algota darba. Skaidrības labad Direktīva 86/613/EEK jāaizstāj ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīvu 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (4) dalībvalstīs tiek nodrošināta vienlīdzības principa piemērošana attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas kā pašnodarbinātas personas, vai veicina šādu nodarbošanos. Ciktāl tas attiecas uz pašnodarbinātām personām un šo personu laulātajiem, kas palīdz šiem subjektiem, Direktīva 86/613/EEK nav bijusi ļoti efektīva, un tās darbība joma būtu jāpārskata, jo diskriminācija dzimuma dēļ un aizskaršana notiek arī jomās ārpus algota darba. Skaidrības labad Direktīva 86/613/EEK jāaizstāj ar šo direktīvu.

| (2) | Komisija savā 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā. 2006.-2010. gads”
   (5) ║ paziņoja, ka dzimumu līdztiesības pārvaldības uzlabošanas nolūkā tā apņemas pārbaudīt spēkā esošos ES tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, kuri netika iekļauti, 2005. gadā izdarot pārstrādāšanu, lai vajadzības gadījumā tos atjauninātu, modernizētu un pārstrādātu. Direktīva 86/613/EEK netika iekļauta šajā pārstrādāšanas procedūrā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija savā 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā. 2006.-2010. gads”
   (5) ║ paziņoja, ka dzimumu līdztiesības pārvaldības uzlabošanas nolūkā tā apņemas pārbaudīt spēkā esošos ES tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, kuri netika iekļauti, 2005. gadā izdarot pārstrādāšanu, lai vajadzības gadījumā tos atjauninātu, modernizētu un pārstrādātu. Direktīva 86/613/EEK netika iekļauta šajā pārstrādāšanas procedūrā.

| (3) | Savos 2007. gada 5. un 6. decembra secinājumos “Samērība sieviešu un vīriešu pienākumos attiecībā uz nodarbinātību, izaugsmi un sociālo kohēziju” (6) Padome aicināja Komisiju apsvērt nepieciešamību vajadzības gadījumā pārstrādāt ║ Direktīvu 86/613/EEK, lai pašnodarbinātajiem un līdzstrādājošajiem laulātajiem nodrošinātu tiesības saistībā ar mātes ║ un tēva lomu. |
| --- | --- |

(3)

Savos 2007. gada 5. un 6. decembra secinājumos “Samērība sieviešu un vīriešu pienākumos attiecībā uz nodarbinātību, izaugsmi un sociālo kohēziju” (6) Padome aicināja Komisiju apsvērt nepieciešamību vajadzības gadījumā pārstrādāt ║ Direktīvu 86/613/EEK, lai pašnodarbinātajiem un līdzstrādājošajiem laulātajiem nodrošinātu tiesības saistībā ar mātes ║ un tēva lomu.

| (4) | Eiropas Parlaments ir konsekventi aicinājis Komisiju pārskatīt Direktīvu 86/613/EEK, īpaši lai
  nostiprinātu pašnodarbinātu sieviešu ar maternitāti saistīto tiesību aizsardzību un
  uzlabotu tādu personu stāvokli, kuras ir lauksaimniecībā
  , amatniecībā, tirdzniecībā, mazos un vidējos uzņēmumos un brīvajās profesijās
  pašnodarbināto līdzstrādājošie laulātie. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments ir konsekventi aicinājis Komisiju pārskatīt Direktīvu 86/613/EEK, īpaši lai
  nostiprinātu pašnodarbinātu sieviešu ar maternitāti saistīto tiesību aizsardzību un
  uzlabotu tādu personu stāvokli, kuras ir lauksaimniecībā
  , amatniecībā, tirdzniecībā, mazos un vidējos uzņēmumos un brīvajās profesijās
  pašnodarbināto līdzstrādājošie laulātie.

| (5) | Eiropas Parlaments 1997. gada 21. februāra rezolūcijā par pašnodarbināto personu līdzstrādājošiem laulātajiem (7) ierosināja noteikt obligātu līdzstrādājošo laulāto reģistrāciju, lai turpmāk viņi vairs nebūtu “neredzami” nodarbinātie, kā arī pienākumu dalībvalstīm atļaut līdzstrādājošiem laulātajiem iesaistīties pašnodarbināto personu slimības, invaliditātes un vecuma apdrošināšanas sistēmā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments 1997. gada 21. februāra rezolūcijā par pašnodarbināto personu līdzstrādājošiem laulātajiem (7) ierosināja noteikt obligātu līdzstrādājošo laulāto reģistrāciju, lai turpmāk viņi vairs nebūtu “neredzami” nodarbinātie, kā arī pienākumu dalībvalstīm atļaut līdzstrādājošiem laulātajiem iesaistīties pašnodarbināto personu slimības, invaliditātes un vecuma apdrošināšanas sistēmā.

| (6) | Savā paziņojumā “Atjaunināta sociālā programma – iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” (8) Komisija apstiprināja, ka jāveic pasākumi attiecībā uz vīriešu un sieviešu nevienādo pārstāvību uzņēmējdarbības jomā, kā arī, lai uzlabotu privātās un darba dzīves saskaņošanu. |
| --- | --- |

(6)

Savā paziņojumā “Atjaunināta sociālā programma – iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” (8) Komisija apstiprināja, ka jāveic pasākumi attiecībā uz vīriešu un sieviešu nevienādo pārstāvību uzņēmējdarbības jomā, kā arī, lai uzlabotu privātās un darba dzīves saskaņošanu.

| (7) | Pašlaik jau ir vairāki juridiski instrumenti, kas paredzēti vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanai un kuri attiecas uz pašnodarbinātības jomu, jo īpaši Padomes Direktīva 79/7/EEK (1978. gada 19. decembris) par pakāpenisku vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā nodrošinājuma jautājumos (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (10). Tādēļ šī direktīva nebūtu jāpiemēro jomās, uz kurām jau attiecas citas direktīvas. |
| --- | --- |

(7)

Pašlaik jau ir vairāki juridiski instrumenti, kas paredzēti vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanai un kuri attiecas uz pašnodarbinātības jomu, jo īpaši Padomes Direktīva 79/7/EEK (1978. gada 19. decembris) par pakāpenisku vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā nodrošinājuma jautājumos (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (10). Tādēļ šī direktīva nebūtu jāpiemēro jomās, uz kurām jau attiecas citas direktīvas.

| (8) | Šī direktīva būtu jāpiemēro attiecībā uz pašnodarbinātām personām un līdzstrādājošajiem laulātajiem, jo abi šie subjekti kopā piedalās attiecīgā uzņēmuma darbībā. |
| --- | --- |

(8)

Šī direktīva būtu jāpiemēro attiecībā uz pašnodarbinātām personām un līdzstrādājošajiem laulātajiem, jo abi šie subjekti kopā piedalās attiecīgā uzņēmuma darbībā.

| (9) | Ir skaidri jādefinē līdzstrādājošo laulāto profesionālais statuss un jānosaka viņu tiesības. |
| --- | --- |

(9)

Ir skaidri jādefinē līdzstrādājošo laulāto profesionālais statuss un jānosaka viņu tiesības.

| (10) | Šī direktīva nebūtu jāpiemēro jautājumos, uz kuriem attiecas citas direktīvas, ar ko īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, sevišķi Padomes Direktīva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu.
   (11) Jo īpaši arī turpmāk ║ piemēro Direktīvas 2004/113/EK 5. pantu par līgumiem apdrošināšanas un saistītu finanšu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(10)

Šī direktīva nebūtu jāpiemēro jautājumos, uz kuriem attiecas citas direktīvas, ar ko īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, sevišķi Padomes Direktīva 2004/113/EK (2004. gada 13. decembris), ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu.
   (11) Jo īpaši arī turpmāk ║ piemēro Direktīvas 2004/113/EK 5. pantu par līgumiem apdrošināšanas un saistītu finanšu pakalpojumu jomā.

| (11) | Lai novērstu diskrimināciju dzimuma dēļ, šī direktīva būtu jāpiemēro gan tiešas, gan netiešas diskriminācijas gadījumos. Aizskaršana un uzmākšanās, kas saistīta ar personas dzimumu, jāuzskata par diskrimināciju un tādēļ jāizliedz. |
| --- | --- |

(11)

Lai novērstu diskrimināciju dzimuma dēļ, šī direktīva būtu jāpiemēro gan tiešas, gan netiešas diskriminācijas gadījumos. Aizskaršana un uzmākšanās, kas saistīta ar personas dzimumu, jāuzskata par diskrimināciju un tādēļ jāizliedz.

| (12) | Dalībvalstis saskaņā ar Līguma 141. panta 4. punktu var saglabāt vai pieņemt pasākumus, ar ko paredz īpašas priekšrocības, lai nepietiekami pārstāvēta dzimuma personām atvieglinātu iesaistīšanos pašnodarbinātībā vai lai novērstu vai kompensētu nelabvēlīgas situācijas šo subjektu profesionālajā izaugsmē. Principā
  šie
  pasākumi
  pozitīvas rīcības veidā
  , kuru mērķis ir panākt vienlīdzību praksē, nebūtu jāuzskata par vienlīdzības principa neievērošanu attieksmē pret sievietēm un vīriešiem. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstis saskaņā ar Līguma 141. panta 4. punktu var saglabāt vai pieņemt pasākumus, ar ko paredz īpašas priekšrocības, lai nepietiekami pārstāvēta dzimuma personām atvieglinātu iesaistīšanos pašnodarbinātībā vai lai novērstu vai kompensētu nelabvēlīgas situācijas šo subjektu profesionālajā izaugsmē. Principā
  šie
  pasākumi
  pozitīvas rīcības veidā
  , kuru mērķis ir panākt vienlīdzību praksē, nebūtu jāuzskata par vienlīdzības principa neievērošanu attieksmē pret sievietēm un vīriešiem.

| (13) | Pašnodarbinātības jomā vienlīdzības principa piemērošana nozīmē to, ka diskriminācija nedrīkst būt saistībā ar uzņēmuma dibināšanu,
  vadīšanu,
  aprīkošanu vai paplašināšanu vai jebkura citāda veida darbībā ║ pašnodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

(13)

Pašnodarbinātības jomā vienlīdzības principa piemērošana nozīmē to, ka diskriminācija nedrīkst būt saistībā ar uzņēmuma dibināšanu,
  vadīšanu,
  aprīkošanu vai paplašināšanu vai jebkura citāda veida darbībā ║ pašnodarbinātības jomā.

| (14) | Ir jānodrošina, ka uzņēmuma dibināšanas nosacījumi laulātajiem vai dzīves partneriem, ja kopdzīves fakts atzīts ar valsts tiesību aktiem, nerada diskrimināciju civilstāvokļa vai ģimenes stāvokļa dēļ.
  Šajā direktīvā jēdzieni “ģimenes stāvoklis” un “ģimenes uzņēmums” būtu jāinterpretē, ņemot vērā dzīves partneru kopdzīves atzīšanu saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ir jānodrošina, ka uzņēmuma dibināšanas nosacījumi laulātajiem vai dzīves partneriem, ja kopdzīves fakts atzīts ar valsts tiesību aktiem, nerada diskrimināciju civilstāvokļa vai ģimenes stāvokļa dēļ.
  Šajā direktīvā jēdzieni “ģimenes stāvoklis” un “ģimenes uzņēmums” būtu jāinterpretē, ņemot vērā dzīves partneru kopdzīves atzīšanu saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem.

| (15) | Ņemot vērā minēto subjektu devumu ģimenes uzņēmumam, līdzstrādājošajiem laulātajiem ▐ vajadzētu būt tiesībām saņemt vismaz tāda paša līmeņa sociālo aizsardzību, kāda paredzēta pašnodarbinātajām personām ▐. Dalībvalstīm jānosaka pienākums veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šādu iespēju. Jebkurā gadījumā līdzstrādājošo laulāto aizsardzības
  līmenim vajadzētu būt proporcionālam viņu līdzdalības pakāpei pašnodarbinātās personas
  ģimenes uzņēmuma darbībā. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā minēto subjektu devumu ģimenes uzņēmumam, līdzstrādājošajiem laulātajiem ▐ vajadzētu būt tiesībām saņemt vismaz tāda paša līmeņa sociālo aizsardzību, kāda paredzēta pašnodarbinātajām personām ▐. Dalībvalstīm jānosaka pienākums veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šādu iespēju. Jebkurā gadījumā līdzstrādājošo laulāto aizsardzības
  līmenim vajadzētu būt proporcionālam viņu līdzdalības pakāpei pašnodarbinātās personas
  ģimenes uzņēmuma darbībā.

| (16) | Tādu pašnodarbināto personu, kuras ir grūtnieces, un līdzstrādājošo laulāto ekonomiskā un fiziskā neaizsargātība rada nepieciešamību piešķirt šiem subjektiem tiesības uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, turklāt būtu jāievēro, ka daļai no tā jābūt obligāti. Dalībvalstis joprojām būs kompetentas, nosakot ieguldījumu līmeni un visus pasākumus attiecībā uz pabalstiem un iemaksām, ar noteikumu, ka tiek izpildīti šīs direktīvas obligātie noteikumi. Tomēr, lai ņemtu vērā īpašo situāciju, kādā ir pašnodarbinātās personas un laulātie, kas piedalās pašnodarbinātas personas darbībās, jāparedz iespēja šiem subjektiem pašiem galīgi izvēlēties, vai gūt labumu no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma. |
| --- | --- |

(16)

Tādu pašnodarbināto personu, kuras ir grūtnieces, un līdzstrādājošo laulāto ekonomiskā un fiziskā neaizsargātība rada nepieciešamību piešķirt šiem subjektiem tiesības uz grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, turklāt būtu jāievēro, ka daļai no tā jābūt obligāti. Dalībvalstis joprojām būs kompetentas, nosakot ieguldījumu līmeni un visus pasākumus attiecībā uz pabalstiem un iemaksām, ar noteikumu, ka tiek izpildīti šīs direktīvas obligātie noteikumi. Tomēr, lai ņemtu vērā īpašo situāciju, kādā ir pašnodarbinātās personas un laulātie, kas piedalās pašnodarbinātas personas darbībās, jāparedz iespēja šiem subjektiem pašiem galīgi izvēlēties, vai gūt labumu no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma.

| (17) | Lai ņemtu vērā pašnodarbinātības īpatnības, pašnodarbinātām sievietēm un šo personu līdzstrādājošajiem laulātajiem, cik vien iespējams, jābūt iespējai grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā
  papildus finansiālam pabalstam
  uz laiku izmantot aizvietotāju dienestus. |
| --- | --- |

(17)

Lai ņemtu vērā pašnodarbinātības īpatnības, pašnodarbinātām sievietēm un šo personu līdzstrādājošajiem laulātajiem, cik vien iespējams, jābūt iespējai grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā
  papildus finansiālam pabalstam
  uz laiku izmantot aizvietotāju dienestus.

| (18) | Lai ilgtermiņā nodrošinātu Eiropas sociālo modeļu finansiālu ilgtspēju, ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot labklājības sistēmu efektivitāti un rezultativitāti, īpaši radot iedarbīgākus stimulus, nodrošinot labāku pārvaldību un novērtēšanu, un nosakot prioritātes izdevumu programmās. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Lai ilgtermiņā nodrošinātu Eiropas sociālo modeļu finansiālu ilgtspēju, ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot labklājības sistēmu efektivitāti un rezultativitāti, īpaši radot iedarbīgākus stimulus, nodrošinot labāku pārvaldību un novērtēšanu, un nosakot prioritātes izdevumu programmās. ▐

| (19) | Personām, kas bijušas pakļautas diskriminācijai dzimuma dēļ, ir jānodrošina atbilstīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, apvienības, organizācijas un citas juridiskajās personas būtu jāpilnvaro piedalīties lietas izskatīšanā tiesā, kā to nosaka dalībvalstis, vai nu jebkura diskriminācijas upura vārdā, vai atbalstot šo personu, neskarot valsts procesuālās tiesību normas par pārstāvību un aizstāvību tiesās. |
| --- | --- |

(19)

Personām, kas bijušas pakļautas diskriminācijai dzimuma dēļ, ir jānodrošina atbilstīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, apvienības, organizācijas un citas juridiskajās personas būtu jāpilnvaro piedalīties lietas izskatīšanā tiesā, kā to nosaka dalībvalstis, vai nu jebkura diskriminācijas upura vārdā, vai atbalstot šo personu, neskarot valsts procesuālās tiesību normas par pārstāvību un aizstāvību tiesās.

| (20) | Katrā dalībvalstī
  pašnodarbināto personu un līdzstrādājošo laulāto
  aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma dēļ būtu jānostiprina ar tādas struktūras palīdzību,
  kura
  ir
  tiesīga
  analizēt attiecīgās problēmas, pētīt iespējamos risinājumus un nodrošināt konkrētu palīdzību diskriminācijas upuriem. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Katrā dalībvalstī
  pašnodarbināto personu un līdzstrādājošo laulāto
  aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma dēļ būtu jānostiprina ar tādas struktūras palīdzību,
  kura
  ir
  tiesīga
  analizēt attiecīgās problēmas, pētīt iespējamos risinājumus un nodrošināt konkrētu palīdzību diskriminācijas upuriem. ▐

| (21) | Dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt veicamās darbības mērķus, proti, visās dalībvalstīs nodrošināt vispārēja un augsta līmeņa aizsardzību pret diskrimināciju, un, tādēļ, ņemot vērā, ka aizsardzības līmenis ir atšķirīgs un rīcības mēroga un seku dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar iepriekšminētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredzēti vienīgi pasākumi, kas vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt veicamās darbības mērķus, proti, visās dalībvalstīs nodrošināt vispārēja un augsta līmeņa aizsardzību pret diskrimināciju, un, tādēļ, ņemot vērā, ka aizsardzības līmenis ir atšķirīgs un rīcības mēroga un seku dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar iepriekšminētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredzēti vienīgi pasākumi, kas vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo direktīvu tiek izveidota sistēma, kas paredzēta, lai dalībvalstīs īstenotu vienlīdzības principu attieksmē pret sievietēm un vīriešiem, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā vai veicina šādu nodarbošanos, attiecībā uz tiem aspektiem, kurus neskar Direktīva 2006/54/EK un Direktīva 79/7/EEK.

2.   Šī direktīva attiecas uz pašnodarbinātām personām un līdzstrādājošajiem laulātajiem.

3.   Īstenojot principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, arī turpmāk piemēro Direktīvu 2004/113/EK.

2. pants

Definīcijas

║ Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “pašnodarbinātās personas” ir visas personas, kas uz sava rēķina veic peļņu nesošu darbu saskaņā ar valstu tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem, to skaitā lauksaimnieki
  ,
  brīvo profesiju pārstāvji
  , amatnieki, tirgotāji, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos
  ; |
| --- | --- |

a)

“pašnodarbinātās personas” ir visas personas, kas uz sava rēķina veic peļņu nesošu darbu saskaņā ar valstu tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem, to skaitā lauksaimnieki
  ,
  brīvo profesiju pārstāvji
  , amatnieki, tirgotāji, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos
  ;

| b) | “līdzstrādājošie laulātie”ir laulātie vai ar valsts tiesību aktiem atzīti pašnodarbināto personu dzīves partneri, kuri nav darbinieki vai biznesa partneri, ja šie subjekti atbilstīgi valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem parasti piedalās darbībās, ko veic pašnodarbinātā persona, un izpilda tādus pašus pienākumus vai palīgdarbus; |
| --- | --- |

b)

“līdzstrādājošie laulātie”ir laulātie vai ar valsts tiesību aktiem atzīti pašnodarbināto personu dzīves partneri, kuri nav darbinieki vai biznesa partneri, ja šie subjekti atbilstīgi valsts tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem parasti piedalās darbībās, ko veic pašnodarbinātā persona, un izpilda tādus pašus pienākumus vai palīgdarbus;

| c) | “tieša diskriminācija”ir tad, ja salīdzināmā situācijā attieksme pret kādu personu dzimuma dēļ ir, bija vai var būt mazāk labvēlīga nekā pret citu personu; |
| --- | --- |

c)

“tieša diskriminācija”ir tad, ja salīdzināmā situācijā attieksme pret kādu personu dzimuma dēļ ir, bija vai var būt mazāk labvēlīga nekā pret citu personu;

| d) | “netieša diskriminācija”ir tad, ja šķietami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse rada viena dzimuma personām īpaši nelabvēlīgas sekas salīdzinājumā ar otra dzimuma personām, ja vien minētais noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi pamatota ar tiesisku mērķi, kura sasniegšanai izraudzītie līdzekļi ir samērīgi un vajadzīgi; |
| --- | --- |

d)

“netieša diskriminācija”ir tad, ja šķietami neitrāls noteikums, kritērijs vai prakse rada viena dzimuma personām īpaši nelabvēlīgas sekas salīdzinājumā ar otra dzimuma personām, ja vien minētais noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi pamatota ar tiesisku mērķi, kura sasniegšanai izraudzītie līdzekļi ir samērīgi un vajadzīgi;

| e) | “aizskaršana” ir, ja saistībā ar kādas personas dzimumu notiek nevēlama rīcība, kuras mērķis vai sekas ir minētās personas cieņas aizskaršana un iebiedējošas, naidīgas, degradējošas, pazemojošas vai aizskarošas vides radīšana; |
| --- | --- |

e)

“aizskaršana” ir, ja saistībā ar kādas personas dzimumu notiek nevēlama rīcība, kuras mērķis vai sekas ir minētās personas cieņas aizskaršana un iebiedējošas, naidīgas, degradējošas, pazemojošas vai aizskarošas vides radīšana;

| f) | “seksuāla uzmākšanās”ir ║ jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi. |
| --- | --- |

f)

“seksuāla uzmākšanās”ir ║ jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi.

3. pants

Ģimenes uzņēmumi

Dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmuma dibināšanas nosacījumi laulātajiem vai dzīves partneriem, ja kopdzīves fakts atzīts ar valsts tiesību aktiem, nerada diskrimināciju civilstāvokļa vai ģimenes stāvokļa dēļ. Visus uzņēmumus, kurus kopīgi dibina laulātie vai dzīves partneri, ja kopdzīves fakts atzīts ar valsts tiesību aktiem, uzskata par “ģimenes uzņēmumiem”. Dzīves partneru kopdzīvi atzīst, pamatojoties uz attiecīgiem Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem.

4. pants

Vienlīdzīgas attieksmes princips

1.   Vienlīdzīgas attieksmes princips nozīmē, ka nav nekādas tiešas vai netiešas diskriminācijas dzimuma dēļ, jo īpaši, norādot uz civilstāvokli vai ģimenes stāvokli saistībā ar uzņēmuma dibināšanu,
  vadīšanu,
  aprīkošanu vai paplašināšanu vai jebkura citāda veida darbību sākšanu vai paplašināšanu pašnodarbinātības jomā.

2.   Aizskaršanu un uzmākšanos, kas saistīta ar personas dzimumu, jāuzskata par diskrimināciju dzimuma dēļ un tādēļ jāizliedz. Personas atteikšanos pieņemt šādu rīcību vai pakļauties tai nevar ║ izmantot par pamatu tāda lēmuma pieņemšanā, kas skar minēto personu.

3.   Rīkojums diskriminēt personas dzimuma dēļ jāuzskata par diskrimināciju.

5. pants

Pozitīva rīcība

Ar nolūku nodrošināt pilnīgu dzimumu līdztiesību praksē, vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz dalībvalstij saglabāt vai ieviest īpašus pasākumus, lai novērstu nelabvēlīgu situāciju vai atlīdzinātu par nelabvēlīgu stāvokli, kas saistīts ar dzimumu
  , kā mērķi nosakot, piemēram, sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanu
  .

6. pants

Uzņēmuma dibināšana

Neskarot īpašos nosacījumus piekļuvei konkrētām darbībām, kas vienlīdzīgi attiecas uz abiem dzimumiem, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tāda uzņēmuma dibināšanas nosacījumi, kuru dibina laulātie vai personas, kuras ar valsts tiesību aktiem atzītas par dzīves partneriem, nav stingrāki par tāda uzņēmuma dibināšanas nosacījumiem, kuru dibina citas personas.

7. pants

Līdzstrādājošo laulāto
  un dzīves partneru


  sociālā aizsardzība

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdzstrādājošie laulātie
  un dzīves partneri
  var saņemt vismaz tāda paša līmeņa sociālo aizsardzību, kāda paredzēta pašnodarbinātajām personām.
  Ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti neparedz attiecināt šādas tiesības uz līdzstrādājošiem laulātajiem vai dzīves partneriem, tad tās piešķir pēc viņu pieprasījuma.

Šie pasākumi nodrošina līdzstrādājošo laulāto neatkarīgu iesaistīšanos pašnodarbināto personu sociālās drošības sistēmās, kuras ietver slimības, invaliditātes un vecuma apdrošināšanu, ja vien viņi veic ar šīm sistēmām saistītās iemaksas tāpat kā pašnodarbinātās personas, pat ja ir jāparedz iespēja aprēķināt iemaksas uz vienotas likmes pamata.

Būtu jāpastāv iespējai līdzstrādājošo laulāto sociālās iemaksas, kā arī laulātajam noteikto atalgojumu atskaitīt no nodokļiem kā darbības izmaksas ar divkāršu nosacījumu, ka pakalpojumi patiešām ir sniegti un ka tas ir parasts atalgojums par šādiem pakalpojumiem.

8. pants

Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pašnodarbinātām sievietēm un līdzstrādājošām laulātajām ir tiesības uz
  tādu
  grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu
  , kas atbilst viņu konkrētajām vajadzībām. Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgumu viņas pašas var izvēlēties ar nosacījumu, ka tā kopējais ilgums nepārsniedz ilgumu, kas noteikts
  Padomes Direktīvā 92/85/EEK (12).

2.   Lai 1. punktā minētas personas varētu izmantot šajā pantā atzītās tiesības, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgās personas grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā saņemtu atbilstīgu pabalstu.

3.   Šā panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto pabalstu uzskata par atbilstīgu, ja tas garantē ienākumu, kas vismaz ir līdzvērtīgs ienākumam, ko attiecīgā persona saņemtu, ja darba pārtraukums būtu saistīts ar šīs personas veselības stāvokli, vai, ja šo nosacījumu nepiemēro, jebkuram valsts normatīvajos aktos noteiktajam pabalstam, ievērojot valsts tiesību aktos noteikto pabalsta maksimālo apmēru
  , taču tas nedrīkst izraisīt jebkādu diskrimināciju
  .

4.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pašnodarbinātām sievietēm un līdzstrādājošajiem laulātajiem ▐ ir piekļuve pagaidu aizvietotāju dienestiem vai valsts sociālajiem pakalpojumiem
  papildus
  2. punktā
  minētajam pabalstam
  .

9. pants

Līdzstrādājošo laulāto darba atzīšana

Dalībvalstis apņemas izskatīt, ar kādiem nosacījumiem var veicināt tāda darba atzīšanu, ko veic līdzstrādājošie laulātie, un, ņemot to vērā, izvērtē attiecīgos pasākumus šādas atzīšanas veicināšanai.

10. pants

Tiesību aizsardzība

1.   Dalībvalstis nodrošina to, lai visām personām, kuras uzskata, ka ir cietušas zaudējumu vai kurām nodarīts kaitējums tādēļ, ka attieksmē pret šīm personām un pēc tam, kad izbeigtas tiesiskās attiecības, kurās, iespējams, ir notikusi diskriminācija, nav piemērots vienlīdzības princips, šajā direktīvā paredzēto pienākumu īstenošanai būtu iespēja būt par dalībnieku
  efektīvā
  administratīvajā vai civilprocesā, kā arī, ja dalībvalstis uzskata, ka tas ir lietderīgi, samierināšanas procedūrās.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai apvienības, organizācijas vai citas juridiskās personas, kurām saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, nodrošinot šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, sūdzības/prasības iesniedzēja vārdā vai atbalstot šo subjektu, ar šā subjekta atļauju varētu piedalīties jebkurā administratīvajā vai civilprocesā, kas paredzēts, lai panāktu šajā direktīvā noteikto pienākumu izpildi.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar attiecīgās valsts tiesību aktus, kas attiecas uz termiņiem prasības celšanai tiesā saistībā ar vienlīdzīgas attieksmes principu.

11. pants

Kompensēšana vai zaudējumu atlīdzināšana

Dalībvalstis ievieš savā tiesību sistēmā tādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu faktisku un efektīvu kompensēšanu un zaudējumu atlīdzināšanu, kā dalībvalstis to noteikušas par zaudējumiem un kaitējumu, kas radīti personai, kura cietusi no diskriminācijas šīs direktīvas nozīmē, un lai šāda kompensēšana un zaudējumu atlīdzināšana būtu preventīva un samērīga ar radīto zaudējumu vai nodarīto kaitējumu. Šāda kompensēšanu un zaudējumu atlīdzināšanu neskar iepriekš noteikta maksimālā robeža.

12. pants

Līdztiesības struktūras

1.   Dalībvalstis nozīmē struktūru
  , kuru uzdevums ir veicināt vienlīdzīgu attieksmi, analizēt, uzraudzīt un atbalstīt vienlīdzību attieksmē pret visām personām, izskaužot diskrimināciju, kas saistīta ar personas dzimumu.
  Šī struktūra var
  būt to aģentūru daļa, kuras valsts līmenī atbildīgas par cilvēktiesību vai indivīda tiesību aizsardzību vai arī par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā
  minētās struktūras
  pienākums ir:

| a) | sniegt neatkarīgu palīdzību personām, kuras kļuvušas diskriminācijas upuriem, iesniedzot sūdzības/prasības par diskrimināciju neskarot minēto personu, apvienību, organizāciju vai citu 10. panta 2. punktā minēto juridisko personu tiesības; |
| --- | --- |

a)

sniegt neatkarīgu palīdzību personām, kuras kļuvušas diskriminācijas upuriem, iesniedzot sūdzības/prasības par diskrimināciju neskarot minēto personu, apvienību, organizāciju vai citu 10. panta 2. punktā minēto juridisko personu tiesības;

| b) | veikt neatkarīgus apsekojumus par diskrimināciju; |
| --- | --- |

b)

veikt neatkarīgus apsekojumus par diskrimināciju;

| c) | publicēt neatkarīgus ziņojumus un sniegt ieteikumus par visiem ar šāda veida diskrimināciju saistītiem jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

publicēt neatkarīgus ziņojumus un sniegt ieteikumus par visiem ar šāda veida diskrimināciju saistītiem jautājumiem;

| d) | piemērotā līmenī veikt pieejamās informācijas apmaiņu ar līdzvērtīgām Eiropas struktūrām, piemēram, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu. |
| --- | --- |

d)

piemērotā līmenī veikt pieejamās informācijas apmaiņu ar līdzvērtīgām Eiropas struktūrām, piemēram, Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu.

13. pants

Vīriešu un sieviešu līdztiesības jautājumu iekļaušana dažādās politikas jomās

Dalībvalstis aktīvi ņem vērā vīriešu un sieviešu līdztiesības mērķi, izstrādājot un īstenojot normatīvos un administratīvos aktus, kā arī politiku un darbības jomās, kas minētas šajā direktīvā.

14. pants

Informācijas izplatīšana

Dalībvalstis nodrošina, ka, izmantojot piemērotus līdzekļus,
  tostarp internetu,
  attiecīgajām personām visā dalībvalsts teritorijā tiek sniegta informācija par noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un attiecīgajām tiesību normām, kuras jau ir spēkā.

15. pants

Aizsardzības līmenis

Šīs direktīvas īstenošana nekādā gadījumā nevar būt iemesls tam, lai cīņā pret diskrimināciju samazinātu aizsardzības līmeni, kas valsts tiesību aktos jau ir spēkā jomās, ko skar šī direktīva.

16. pants

Ziņojumi

1.   Dalībvalstis dara zināmu Komisijai visu pieejamo informāciju par šīs direktīvas piemērošanu ... (13).

Komisija ne vēlāk kā ... (14) sagatavo kopsavilkuma ziņojumu iesniegšanai Eiropas Parlamentam un Padomei. Nepieciešamības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus šīs regulas pielāgošanai.

2.   Komisijas ziņojumā ņem vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus.

17. pants

Pārskatīšana

Vēlākais četrus ... (15) Komisija novērtē šīs direktīvas piemērošanu un vajadzības gadījumā piedāvā grozījumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem.

18. pants

Īstenošana

1.   Normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, dalībvalstīs stājas spēkā vēlākais līdz ... (16). Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka to, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Lai izpildītu
  šīs direktīvas
  noteikumus
  , 1. punktā minēto termiņu var pagarināt līdz ... (17)

  , ja to pamato īpašas grūtības
  .

3.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai valsts tiesību aktu būtiskākos noteikumus, kurus tās pieņem šīs direktīvas darbības jomā.

19. pants

Minimālās prasības

Dalībvalstis var ieviest vai saglabāt noteikumus, kas ir labvēlīgāki vienlīdzīgas attieksmes principa aizsardzībai nekā šajā direktīvā paredzētie noteikumi.

20. pants

Atcelšana

Direktīvu 86/613/EEK atceļ no ...+.

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā 20 dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

22. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  2009. gada 24. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

2009. gada 24. marta Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2)  OV C ...

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija Nostāja.

(4)  OV L 359, 19.12.1986., 56. lpp.

4

(5)  COM(2006)0092.

5

(6)  Dokuments SOC 385.

6

(7)  

  OV C 85, 17.3.1997., 186. lpp

  .

7

OV C 85, 17.3.1997., 186. lpp

(8)  COM(2008)0412.

8

(9)  OV L 6, 10.1.1979., 24. lpp.

9

(10)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

10

(11)  
  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

11

OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(12)  OV L 348, 28.11.1992, 1. lpp.

12

(13)  
  Četri gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

13

Četri gadi

(14)  
  Pieci gad i pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

14

Pieci gad

(15)  
  Seši gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

15

Seši gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

(16)  Divi gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

16

Divi gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

(17)  
  Trīs gadi pēc šīs direktīvas pieņemšanas.

17

Trīs gadi

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/320

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds ***I

P6_TA(2009)0365

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (COM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0867),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 159. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0518/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0242/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC1-COD(2008)0267

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 546/2009.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/321

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaProgramma ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā ***I

P6_TA(2009)0366

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (COM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0035),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 156. pantu un 175. panta 1. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0049/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A6-0261/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Komisijas deklarāciju; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Komisijas deklarāciju;

| 3. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītās atsauces summas atbilst daudzgadu finanšu shēmai, jo tā ir pārskatīta; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītās atsauces summas atbilst daudzgadu finanšu shēmai, jo tā ir pārskatīta;

| 4. | atgādina, ka jāizvairās no jebkādas līdzekļu pārvietošanas, kura negatīvi ietekmētu citas ES politikas, samazinot tām paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka jāizvairās no jebkādas līdzekļu pārvietošanas, kura negatīvi ietekmētu citas ES politikas, samazinot tām paredzētos līdzekļus;

| 5. | atgādina, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) 37. pantā; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka gada apjoms tiks noteikts ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) 37. pantā;

| 6. | atzīmē, ka tā kā pašreiz ir panākta vienošanās par programmas finansēšanu, tad likumdošanas procesu var pabeigt; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka tā kā pašreiz ir panākta vienošanās par programmas finansēšanu, tad likumdošanas procesu var pabeigt;

| 7. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC1-COD(2009)0010

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 663/2009.)

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaPIELIKUMS

KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

“Komisija uzsver, ka energoefektivitāte un atjaunojami enerģijas avoti ir ES enerģētikas politikas galvenās prioritātes gan energoapgādes drošības, gan vides apsvērumu dēļ. Tādējādi šī regula veicinās minētās prioritātes, sniedzot būtisku atbalstu jūras vēja enerģijas projektiem.

Komisija šai sakarībā atgādina citas dažādās jaunās ierosmes energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas avotu atbalstam, kuras Komisija it īpaši ierosināja Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā, ko apstiprināja 2008. gada decembra Eiropadome. Tajās ietilpst:

| | Grozījums ERAF Regulā, lai atļautu ieguldījumus apjomā līdz EUR 8 miljardiem energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā mājokļu celtniecībā visās dalībvalstīs. Publiskā un privātā sektora partnerība attiecībā uz ierosmi “Energoefektīvas ēkas Eiropā”, lai veicinātu videi nekaitīgas tehnoloģijas un attīstītu energoefektīvas sistēmas un materiālus jaunās un atjaunotās ēkās. Šai rīcībai paredzētais finansējums ir EUR 1 miljards: EUR 500 miljoni no pašreizējā EK Septītās pamatprogrammas budžeta 2010.–2013. gadā un EUR 500 miljoni no rūpniecības. |
| --- | --- |

Grozījums ERAF Regulā, lai atļautu ieguldījumus apjomā līdz EUR 8 miljardiem energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā mājokļu celtniecībā visās dalībvalstīs. Publiskā un privātā sektora partnerība attiecībā uz ierosmi “Energoefektīvas ēkas Eiropā”, lai veicinātu videi nekaitīgas tehnoloģijas un attīstītu energoefektīvas sistēmas un materiālus jaunās un atjaunotās ēkās. Šai rīcībai paredzētais finansējums ir EUR 1 miljards: EUR 500 miljoni no pašreizējā EK Septītās pamatprogrammas budžeta 2010.–2013. gadā un EUR 500 miljoni no rūpniecības.

| | EK un EIB ierosme “ES Ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva”. Tās mērķis ir nodrošināt investīcijas energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem pilsētvidē. Komisija finansē tehniskas palīdzības mehānismu no programmas “Saprātīga enerģijas izmantošana Eiropā” (gada piešķīrums EUR 15 miljoni 2009. gadam). Šo mehānismu pārvalda EIB un ar to atvieglo piekļuvi EIB aizdevumiem ar būtisku sviras iedarbību. |
| --- | --- |

EK un EIB ierosme “ES Ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva”. Tās mērķis ir nodrošināt investīcijas energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem pilsētvidē. Komisija finansē tehniskas palīdzības mehānismu no programmas “Saprātīga enerģijas izmantošana Eiropā” (gada piešķīrums EUR 15 miljoni 2009. gadam). Šo mehānismu pārvalda EIB un ar to atvieglo piekļuvi EIB aizdevumiem ar būtisku sviras iedarbību.

| | ES ieguldītājinstitūciju – EIB vadībā – radīts uz tirgu orientēts pašu kapitāla fonds “Marguerite”: 2020. gada Eiropas Fonds enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai. Ar šo fondu izdarītu ieguldījumus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomās (TEN-E, ilgtspējīgas enerģijas ražošana, atjaunojama enerģija, jaunas tehnoloģijas, investīcijas energoefektivitātes paaugstināšanai, energoapgādes drošība, kā arī vides infrastruktūra). Komisija atbalsta šo iniciatīvu. |
| --- | --- |

ES ieguldītājinstitūciju – EIB vadībā – radīts uz tirgu orientēts pašu kapitāla fonds “Marguerite”: 2020. gada Eiropas Fonds enerģētikai, klimata pārmaiņām un infrastruktūrai. Ar šo fondu izdarītu ieguldījumus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomās (TEN-E, ilgtspējīgas enerģijas ražošana, atjaunojama enerģija, jaunas tehnoloģijas, investīcijas energoefektivitātes paaugstināšanai, energoapgādes drošība, kā arī vides infrastruktūra). Komisija atbalsta šo iniciatīvu.

Turklāt Komisija līdz 2009. gada novembra beigām iesniegs pārskatu par Energoefektivitātes rīcības plānu, kā to ir lūgusi Padome (2009. gada marta Eiropadomes secinājumi) un Parlaments (EP Rezolūcija P6_TA(2009)0064).

Eksperti ir vienisprātis, ka energoefektivitāte ir vislētākā pieejamā iespēja, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas. Komisija līdz 2009. gada novembrim sniegs sīku analīzi par šķēršļiem lielākiem ieguldījumiem energoefektivitātē. Tā it īpaši izskatīs, vai ir vajadzīgi pastiprināti finanšu stimuli – aizdevumi ar zemām procentu likmēm un/vai dotācijas, to, kā šim mērķim varētu izmantot Eiropas budžetu, un, vajadzības gadījumā, Komisija cita starpā iekļaus papildu fondus energoefektivitātes finansēšanai jaunajā ES Energoapgādes drošības un infrastruktūras instrumentā, ko ieviesīs 2010. gadā.

Pārskatot Energoefektivitātes rīcības plānu, Komisija īpaši pievērsīs uzmanību energoefektivitātes kaimiņattiecību dimensijai. Komisija analizēs, kā tā varētu sniegt finanšu un reglamentējošus stimulus kaimiņvalstīm, lai pastiprinātu to ieguldījumus energoefektivitātē.

Ja Komisija, sniedzot 2010. gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu saskaņā ar regulas 28. pantu, konstatē, ka līdz 2010. gada beigām nebūs iespējams ieguldīt visus līdzekļus, kas paredzēti regulas pielikumā uzskaitītajiem projektiem, tā – vajadzības gadījumā un ģeogrāfiski līdzsvarotā veidā –ierosinās regulā grozījumu, lai būtu iespējams finansēt projektus energoefektivitātes un atjaunojamo enerģijas avotu jomā, papildu minētajām ierosmēm, tostarp atbilstības kritērijus, kas līdzinās kritērijiem, kurus piemēro šīs regulas pielikumā uzskaitītajiem projektiem.”

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/323

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaKapitāla pietiekamības prasības: Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK ***I

P6_TA(2009)0367

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK izdara grozījumus attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (COM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0602),

ņemot vērā projektu Komisijas direktīvai, ar ko groza atsevišķus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz tehniskiem noteikumiem par riska pārvaldību, kā arī attiecīgo Parlamenta 2008. gada 16. decembra rezolūciju (1),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 47. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0339/2008),

ņemot vērā 2009. gada 29. aprīļa vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt grozīto priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0139/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0607.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC1-COD(2008)0191

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2009/111/EK.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/324

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaKopienas programma finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā ***I

P6_TA(2009)0368

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā (COM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0014),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0031/2009),

ņemot vērā 2009. gada 6. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt grozīto priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otrās daļas pirmo ievilkumu;

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0246/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam indikatīvajam finansējumam jāatbilst 2007.–2013. gada finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) 37. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam indikatīvajam finansējumam jāatbilst 2007.–2013. gada finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) 37. punkta noteikumiem;

| 3. | uzskata, ka Iestāžu nolīguma 47. punktu piemēro tad, ja Eiropas iestādes, ko līdzfinansē ar programmas līdzekļiem, lai atbalstītu īpašus pasākumus finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā, kļūst par aģentūrām; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Iestāžu nolīguma 47. punktu piemēro tad, ja Eiropas iestādes, ko līdzfinansē ar programmas līdzekļiem, lai atbalstītu īpašus pasākumus finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā, kļūst par aģentūrām;

| 4. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto paziņojumu; |
| --- | --- |

5.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto paziņojumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaP6_TC1-COD(2009)0001

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 6. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2009/.../EK, ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 716/2009/EK.)

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaPIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums

Finanšu krīzes padziļināšanās ir akcentējusi nepieciešamību steidzami stiprināt uzraudzības konverģenci un sadarbību ES līmenī. Triju ES uzraudzītāju komiteju, CESR, CEBS un CEOIPS izstrādāti kopīgi informācijas tehnoloģijas rīki un kopēja uzraudzības kultūra ir divi no instrumentiem šī mērķa sasniegšanai.

Tādēļ, un kamēr vēl nav stājusies spēkā Kopienas programma 2010.–2013. gadam, Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju turpināt darbu, Komisijas lēmuma veidā izstrādājot priekšlikumu par pagaidu finansējumu trijām ES uzraudzītāju komitejām 2009. gadā saskaņā ar turpmāk minētajām pamatnostādnēm.

| — | Komisijas nodrošināto pagaidu finansējumu 2009. gadam noteiks atbilstoši iekšējā tirgus īstenošanas un attīstības pamatsistēmai 2009. gadam, finansējumu iekļaujot 12 0201. budžeta pozīcijā. Tādējādi šis pagaidu finansējums tiks nodrošināts no Komisijas pašreizējā budžeta, no summām, ko budžeta lēmējiestādes jau ir piešķīrušas Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorātam 2009. gadam. Tātad pats lēmums par finansēšanu tiks pieņemts kā Komisijas lēmums. |
| --- | --- |

—

Komisijas nodrošināto pagaidu finansējumu 2009. gadam noteiks atbilstoši iekšējā tirgus īstenošanas un attīstības pamatsistēmai 2009. gadam, finansējumu iekļaujot 12 0201. budžeta pozīcijā. Tādējādi šis pagaidu finansējums tiks nodrošināts no Komisijas pašreizējā budžeta, no summām, ko budžeta lēmējiestādes jau ir piešķīrušas Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorātam 2009. gadam. Tātad pats lēmums par finansēšanu tiks pieņemts kā Komisijas lēmums.

| — | Komisija piešķirs trijām ES uzraudzītāju komitejām ierobežotu darbības dotāciju summu, lai finansētu i) vienai vai vairākām nozarēm paredzētus apmācību projektus, ko izstrādājusi kāda no trijām ES uzraudzītāju komitejām, un ii) CESR gadījumā — konkrētu IT projektu ziņojumu par darījumiem apmaiņas mehānismam (Transaction Reporting Exchange Mechanism (TREM)), kā noteikts Direktīvā, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (1), proti, TREM paplašināšanai, lai aptvertu ārpusbiržas atvasinātos instrumentus. Šos stratēģiskos projektus trīs ES uzraudzītāju komitejas ir noteikušas par prioritāriem. |
| --- | --- |

—

Komisija piešķirs trijām ES uzraudzītāju komitejām ierobežotu darbības dotāciju summu, lai finansētu i) vienai vai vairākām nozarēm paredzētus apmācību projektus, ko izstrādājusi kāda no trijām ES uzraudzītāju komitejām, un ii) CESR gadījumā — konkrētu IT projektu ziņojumu par darījumiem apmaiņas mehānismam (Transaction Reporting Exchange Mechanism (TREM)), kā noteikts Direktīvā, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (1), proti, TREM paplašināšanai, lai aptvertu ārpusbiržas atvasinātos instrumentus. Šos stratēģiskos projektus trīs ES uzraudzītāju komitejas ir noteikušas par prioritāriem.

| — | Komisijas nodrošinātā pagaidu finansējuma kopsumma 2009. gadam nepārsniegs EUR 500 000, un tai jāsedz daļa no ES uzraudzītāju komiteju 2009. gadam noteikto projektu un ierosināto apmācību izmaksām. |
| --- | --- |

—

Komisijas nodrošinātā pagaidu finansējuma kopsumma 2009. gadam nepārsniegs EUR 500 000, un tai jāsedz daļa no ES uzraudzītāju komiteju 2009. gadam noteikto projektu un ierosināto apmācību izmaksām.

Komisijas lēmums par pagaidu finansējumu 2009. gadam ir pamatots, ņemot vērā aktuālās finanšu krīzes ārkārtējos apstākļus un to, ka iecerētā Kopienas programma būs spēkā, tikai sākot no 2010. gada. Tāpēc šis lēmums nav paredzēts kā precedents.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/326

---

Trešdiena, 2009. gada 6. maijaDzīvnieku aizsardzība nonāvēšanas laikā *

P6_TA(2009)0369

Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (COM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0553),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0451/2008),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0185/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Regulas priekšlikums


  Virsraksts |
| Priekšlikums Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā | Priekšlikums Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību
  kaušanas un
  nonāvēšanas laikā |
| Grozījums Nr. 2 |
| Regulas priekšlikums


  6. apsvērums |
| (6) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir pieņēmusi divus atzinumus par labturības aspektiem saistībā ar zināmu sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galvenajām sistēmām, proti, 2004. gadā — par galveno komerciālo sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem — un 2006. gadā — par komerciāli audzēto briežu, kazu, trušu, strausu, pīļu, zosu un paipalu apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem. Kopienas likumdošana šajā jomā ir jāpapildina, lai ņemtu vērā šos zinātniskos atzinumus. Ieteikumi pakāpeniski izbeigt ogļskābās gāzes lietošanu cūkām un mājputniem,
  kā arī mājputnu apdullināšanu ūdens peldē,
  priekšlikumā netika iekļauti, jo to ietekmes novērtējums atklāja, ka šobrīd tie ES nav ekonomiski dzīvotspējīgi. Turklāt citus ieteikumus nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tie attiecas uz tehniskajiem parametriem, kuri tiks iekļauti īstenošanas pasākumos vai labas prakses rokasgrāmatās. Ieteikumi par saimniecībās audzētām zivīm netika iekļauti priekšlikumā, jo šajā jomā bija nepieciešami papildu zinātniskie atzinumi un saimnieciskais novērtējums. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

Priekšlikums Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā

Priekšlikums Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību
  kaušanas un
  nonāvēšanas laikā

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

(6)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir pieņēmusi divus atzinumus par labturības aspektiem saistībā ar zināmu sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galvenajām sistēmām, proti, 2004. gadā — par galveno komerciālo sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem — un 2006. gadā — par komerciāli audzēto briežu, kazu, trušu, strausu, pīļu, zosu un paipalu apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem. Kopienas likumdošana šajā jomā ir jāpapildina, lai ņemtu vērā šos zinātniskos atzinumus. Ieteikumi pakāpeniski izbeigt ogļskābās gāzes lietošanu cūkām un mājputniem,
  kā arī mājputnu apdullināšanu ūdens peldē,
  priekšlikumā netika iekļauti, jo to ietekmes novērtējums atklāja, ka šobrīd tie ES nav ekonomiski dzīvotspējīgi. Turklāt citus ieteikumus nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tie attiecas uz tehniskajiem parametriem, kuri tiks iekļauti īstenošanas pasākumos vai labas prakses rokasgrāmatās. Ieteikumi par saimniecībās audzētām zivīm netika iekļauti priekšlikumā, jo šajā jomā bija nepieciešami papildu zinātniskie atzinumi un saimnieciskais novērtējums.

| (6) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir pieņēmusi divus atzinumus par labturības aspektiem saistībā ar zināmu sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galvenajām sistēmām, proti, 2004. gadā — par galveno komerciālo sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem — un 2006. gadā — par komerciāli audzēto briežu, kazu, trušu, strausu, pīļu, zosu un paipalu apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem.
  Dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības zinātniskā komiteja (SCAHW) 2001. gadā pieņēma ziņojumu par kažokādu iegūšanai audzējamo dzīvnieku aizsardzību, kurā ir iekļauta to kaušanas metožu analīze, kuras izmanto kažokzvēru fermās.
  Kopienas likumdošana šajā jomā būtu jāpapildina, lai ņemtu vērā šos zinātniskos atzinumus. Ieteikumi pakāpeniski izbeigt ogļskābās gāzes lietošanu cūkām un mājputniem priekšlikumā netika iekļauti, jo to ietekmes novērtējums atklāja, ka šobrīd tie ES nav ekonomiski dzīvotspējīgi. Turklāt citus ieteikumus nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tie attiecas uz tehniskajiem parametriem, kuri tiks iekļauti īstenošanas pasākumos vai labas prakses rokasgrāmatās. Ieteikumi par saimniecībās audzētām zivīm netika iekļauti priekšlikumā, jo šajā jomā bija nepieciešami papildu zinātniskie atzinumi un saimnieciskais novērtējums. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) ir pieņēmusi divus atzinumus par labturības aspektiem saistībā ar zināmu sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galvenajām sistēmām, proti, 2004. gadā — par galveno komerciālo sugu dzīvnieku apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem — un 2006. gadā — par komerciāli audzēto briežu, kazu, trušu, strausu, pīļu, zosu un paipalu apdullināšanas un nonāvēšanas galveno sistēmu labturības aspektiem.
  Dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības zinātniskā komiteja (SCAHW) 2001. gadā pieņēma ziņojumu par kažokādu iegūšanai audzējamo dzīvnieku aizsardzību, kurā ir iekļauta to kaušanas metožu analīze, kuras izmanto kažokzvēru fermās.
  Kopienas likumdošana šajā jomā būtu jāpapildina, lai ņemtu vērā šos zinātniskos atzinumus. Ieteikumi pakāpeniski izbeigt ogļskābās gāzes lietošanu cūkām un mājputniem priekšlikumā netika iekļauti, jo to ietekmes novērtējums atklāja, ka šobrīd tie ES nav ekonomiski dzīvotspējīgi. Turklāt citus ieteikumus nevajadzētu iekļaut šajā regulā, jo tie attiecas uz tehniskajiem parametriem, kuri tiks iekļauti īstenošanas pasākumos vai labas prakses rokasgrāmatās. Ieteikumi par saimniecībās audzētām zivīm netika iekļauti priekšlikumā, jo šajā jomā bija nepieciešami papildu zinātniskie atzinumi un saimnieciskais novērtējums.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| (15) | Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību arī uzsvērta nepieciešamību ievērot dalībvalstu likumdošanas vai administratīvos noteikumus un paražas, jo īpaši tās, kas saistītas ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālo mantojumu, formulējot un īstenojot Kopienas politiku inter alia lauksaimniecības un iekšējā tirgus jomās. Tādēļ ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt kultūras pasākumus, kur dzīvnieku labturības prasību ievērošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā pasākuma būtību. |
| --- | --- |

(15)

Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību arī uzsvērta nepieciešamību ievērot dalībvalstu likumdošanas vai administratīvos noteikumus un paražas, jo īpaši tās, kas saistītas ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām un reģionālo mantojumu, formulējot un īstenojot Kopienas politiku inter alia lauksaimniecības un iekšējā tirgus jomās. Tādēļ ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt kultūras pasākumus, kur dzīvnieku labturības prasību ievērošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā pasākuma būtību.

| (15) | Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību arī uzsvērta nepieciešamīb a ievērot dalībvalstu likumdošanas vai administratīvos noteikumus un paražas, jo īpaši tās, kas saistītas ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām
  vai reliģiskas izcelsmes tradīcijām
  un reģionālo mantojumu, formulējot un īstenojot Kopienas politiku inter alia lauksaimniecības un iekšējā tirgus jomās. Tādēļ ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt kultūras,
  reliģiskos un tradicionalos
  pasākumus, kur dzīvnieku labturības prasību ievērošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā pasākuma būtību. |
| --- | --- |

(15)

Protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību arī uzsvērta nepieciešamīb a ievērot dalībvalstu likumdošanas vai administratīvos noteikumus un paražas, jo īpaši tās, kas saistītas ar reliģiskiem rituāliem, kultūras tradīcijām
  vai reliģiskas izcelsmes tradīcijām
  un reģionālo mantojumu, formulējot un īstenojot Kopienas politiku inter alia lauksaimniecības un iekšējā tirgus jomās. Tādēļ ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt kultūras,
  reliģiskos un tradicionalos
  pasākumus, kur dzīvnieku labturības prasību ievērošana nelabvēlīgi ietekmētu attiecīgā pasākuma būtību.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| (16) | Bez tam, kultūras tradīcijas liecina par mantotu, izveidotu vai ierastu domāšanas veidu, darbību vai uzvedību, kas faktiski ietver sevī kaut ko nodotu vai iegūtu no senčiem. Tās veicina senu sociālo saikņu kopšanu starp paaudzēm. Ar nosacījumu, ka šīs darbības neiespaido dzīvnieku izcelsmes produktu tirgu
  un to pamatā nav nolūka veikt ražošanu
  , ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt dzīvnieku
  nonāvēšanu
  , kas notiek šajos pasākumos. |
| --- | --- |

(16)

Bez tam, kultūras tradīcijas liecina par mantotu, izveidotu vai ierastu domāšanas veidu, darbību vai uzvedību, kas faktiski ietver sevī kaut ko nodotu vai iegūtu no senčiem. Tās veicina senu sociālo saikņu kopšanu starp paaudzēm. Ar nosacījumu, ka šīs darbības neiespaido dzīvnieku izcelsmes produktu tirgu
  un to pamatā nav nolūka veikt ražošanu
  , ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt dzīvnieku
  nonāvēšanu
  , kas notiek šajos pasākumos.

| (16) | Bez tam, kultūras tradīcijas
  vai reliģiskas izcelsmes tradīcijas
  liecina par mantotu, izveidotu vai ierastu domāšanas veidu, darbību vai uzvedību, kas faktiski ietver sevī kaut ko nodotu vai iegūtu no senčiem. Tās veicina senu sociālo saikņu kopšanu starp paaudzēm. Ar nosacījumu, ka šīs darbības neiespaido dzīvnieku izcelsmes produktu tirgu, ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt dzīvnieku
  kaušanu
  , kas notiek šajos pasākumos. |
| --- | --- |

(16)

Bez tam, kultūras tradīcijas
  vai reliģiskas izcelsmes tradīcijas
  liecina par mantotu, izveidotu vai ierastu domāšanas veidu, darbību vai uzvedību, kas faktiski ietver sevī kaut ko nodotu vai iegūtu no senčiem. Tās veicina senu sociālo saikņu kopšanu starp paaudzēm. Ar nosacījumu, ka šīs darbības neiespaido dzīvnieku izcelsmes produktu tirgu, ir lietderīgi no šīs regulas darbības jomas izslēgt dzīvnieku
  kaušanu
  , kas notiek šajos pasākumos.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| 22.a | Iepriekšminētie jaunie uzdevumi acīmredzami būtiski finansiāli ietekmēs ES uzņēmējus. Lai ievērotu šajā regulā paredzētos noteikumus, būtu jāspēj sagadāt atbilstošus ES finanšu līdzekļus, lai finansiāli atbalstītu ES nepieciešamo vadošo lomu dzīvnieku labturības jomā starptautiskajā vidē. |
| --- | --- |

22.a

Iepriekšminētie jaunie uzdevumi acīmredzami būtiski finansiāli ietekmēs ES uzņēmējus. Lai ievērotu šajā regulā paredzētos noteikumus, būtu jāspēj sagadāt atbilstošus ES finanšu līdzekļus, lai finansiāli atbalstītu ES nepieciešamo vadošo lomu dzīvnieku labturības jomā starptautiskajā vidē.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| (24) | Atkarībā no tā, kā kaušanas vai nonāvēšanas laikā tiek izmantotas apdullināšanas metodes, dažas no tām var izraisīt dzīvnieku nāvi bez sāpēm, mazinot stresu un ciešanas.
  Tādējādi nav nepieciešams uzsvērt atšķirību starp atgriezeniskām un neatgriezeniskām apdullināšanas metodēm. |
| --- | --- |

(24)

Atkarībā no tā, kā kaušanas vai nonāvēšanas laikā tiek izmantotas apdullināšanas metodes, dažas no tām var izraisīt dzīvnieku nāvi bez sāpēm, mazinot stresu un ciešanas.
  Tādējādi nav nepieciešams uzsvērt atšķirību starp atgriezeniskām un neatgriezeniskām apdullināšanas metodēm.

| (24) | Atkarībā no tā, kā kaušanas vai nonāvēšanas laikā tiek izmantotas apdullināšanas metodes, dažas no tām var izraisīt dzīvnieku nāvi bez sāpēm, mazinot stresu un ciešanas. |
| --- | --- |

(24)

Atkarībā no tā, kā kaušanas vai nonāvēšanas laikā tiek izmantotas apdullināšanas metodes, dažas no tām var izraisīt dzīvnieku nāvi bez sāpēm, mazinot stresu un ciešanas.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| (32) | Regulā (EK) Nr. 854/2004 iekļauts to uzņēmumu saraksts, no kuriem atļauts Kopienā importēt īpašus dzīvnieku izcelsmes produktus. Kautuvēm izvirzītās vispārīgās un papildu prasības, kas ietvertas šajā regulā, jāņem vērā arī attiecībā uz minēto sarakstu. |
| --- | --- |

(32)

Regulā (EK) Nr. 854/2004 iekļauts to uzņēmumu saraksts, no kuriem atļauts Kopienā importēt īpašus dzīvnieku izcelsmes produktus. Kautuvēm izvirzītās vispārīgās un papildu prasības, kas ietvertas šajā regulā, jāņem vērā arī attiecībā uz minēto sarakstu.

| (32) | Regulā (EK) Nr. 854/2004 iekļauts to uzņēmumu saraksts, no kuriem atļauts Kopienā importēt īpašus dzīvnieku izcelsmes produktus. Kautuvēm izvirzītās vispārīgās un papildu prasības, kas ietvertas šajā regulā, būtu jāņem vērā arī attiecībā uz minēto sarakstu.
  Komisijai būtu jāuzrauga, lai gaļas un gaļas produktu imports no trešām valstīm, kas paredzēts iekšējam tirgum, atbilst šajā regulā paredzētajiem vispārējiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(32)

Regulā (EK) Nr. 854/2004 iekļauts to uzņēmumu saraksts, no kuriem atļauts Kopienā importēt īpašus dzīvnieku izcelsmes produktus. Kautuvēm izvirzītās vispārīgās un papildu prasības, kas ietvertas šajā regulā, būtu jāņem vērā arī attiecībā uz minēto sarakstu.
  Komisijai būtu jāuzrauga, lai gaļas un gaļas produktu imports no trešām valstīm, kas paredzēts iekšējam tirgum, atbilst šajā regulā paredzētajiem vispārējiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| (33) | Kautuves un tajās izmantotās iekārtas paredzētas noteiktai dzīvnieku kategorijai un daudzumam. Iekārtas ietilpības pārsniegšana vai tās izmantošana neparedzētiem mērķiem nelabvēlīgi iespaido dzīvnieku labturību. Tāpēc informāciju par šiem aspektiem būtu jāpaziņo kompetentajām iestādēm, un tām būtu jākļūst par daļu no kautuves novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(33)

Kautuves un tajās izmantotās iekārtas paredzētas noteiktai dzīvnieku kategorijai un daudzumam. Iekārtas ietilpības pārsniegšana vai tās izmantošana neparedzētiem mērķiem nelabvēlīgi iespaido dzīvnieku labturību. Tāpēc informāciju par šiem aspektiem būtu jāpaziņo kompetentajām iestādēm, un tām būtu jākļūst par daļu no kautuves novērtēšanas procedūras.

| (33) | Kautuves un tajās izmantotās iekārtas paredzētas noteiktai dzīvnieku kategorijai un daudzumam. Iekārtas ietilpības pārsniegšana vai tās izmantošana neparedzētiem mērķiem nelabvēlīgi iespaido dzīvnieku labturību. Tāpēc informāciju par šiem aspektiem būtu jāpaziņo kompetentajām iestādēm, un tām būtu jākļūst par daļu no kautuves novērtēšanas procedūras.
  Nelielām, regulāri kontrolētām kautuvēm, kurās nokauj līdz 50 mājlopu vienībām nedēļā vai līdz 150 000 mājputniem gadā un kuras galvenokārt nodarbojas ar pārtikas produktu pārdodošanu tieši gala patērētājiem, nav vajadzīgas sarežģītas atļauju saņemšanas procedūras, lai īstenotu šīs regulas pamatprincipus. |
| --- | --- |

(33)

Kautuves un tajās izmantotās iekārtas paredzētas noteiktai dzīvnieku kategorijai un daudzumam. Iekārtas ietilpības pārsniegšana vai tās izmantošana neparedzētiem mērķiem nelabvēlīgi iespaido dzīvnieku labturību. Tāpēc informāciju par šiem aspektiem būtu jāpaziņo kompetentajām iestādēm, un tām būtu jākļūst par daļu no kautuves novērtēšanas procedūras.
  Nelielām, regulāri kontrolētām kautuvēm, kurās nokauj līdz 50 mājlopu vienībām nedēļā vai līdz 150 000 mājputniem gadā un kuras galvenokārt nodarbojas ar pārtikas produktu pārdodošanu tieši gala patērētājiem, nav vajadzīgas sarežģītas atļauju saņemšanas procedūras, lai īstenotu šīs regulas pamatprincipus.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

34.a apsvērums (jauns)

| (34a) | Ir jānovērš ciešanas, kuras dzīvniekiem varētu rasties pirms kaušanas baiļu un stresa dēļ. Tāpēc ir atbilstoši jāiekārto kautuves, jāorganizē kautuvē veicamie pasākumi un jāsagatavo darbinieki, lai dzīvniekiem laika posmā no izkraušanas līdz kaušanai novērstu stresu, bailes un sāpes. |
| --- | --- |

(34a)

Ir jānovērš ciešanas, kuras dzīvniekiem varētu rasties pirms kaušanas baiļu un stresa dēļ. Tāpēc ir atbilstoši jāiekārto kautuves, jāorganizē kautuvē veicamie pasākumi un jāsagatavo darbinieki, lai dzīvniekiem laika posmā no izkraušanas līdz kaušanai novērstu stresu, bailes un sāpes.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| (35) | Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi kautuvju konstrukcijā, izvietojumā un izmantojamās iekārtās. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz kautuvju celtniecību, projektēšanu un tehnisko aprīkojumu, uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(35)

Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi kautuvju konstrukcijā, izvietojumā un izmantojamās iekārtās. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz kautuvju celtniecību, projektēšanu un tehnisko aprīkojumu, uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni.

| (35) | Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi kautuvju konstrukcijā, izvietojumā un izmantojamās iekārtās. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz kautuvju celtniecību, projektēšanu un tehnisko aprīkojumu, uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni.
  Nepārtraukti būtu jāveicina labāku apdullināšanas metožu izstrāde. Būtu jāattīsta arī alternatīvu metožu pētījumi virsnormas cāļu kaušanai. |
| --- | --- |

(35)

Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi kautuvju konstrukcijā, izvietojumā un izmantojamās iekārtās. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz kautuvju celtniecību, projektēšanu un tehnisko aprīkojumu, uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni.
  Nepārtraukti būtu jāveicina labāku apdullināšanas metožu izstrāde. Būtu jāattīsta arī alternatīvu metožu pētījumi virsnormas cāļu kaušanai.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| (37) | Nonāvēšana
  bez apdullināšanas prasa precīzu kakla pārgriešanu ciešanu mazināšanai. Turklāt dzīvniekiem, kas nav mehāniski sapīti, pēc kakla pārgriešanas asiņošanas process palēninās, tādejādi nevajadzīgi paildzinot dzīvnieka ciešanas. Tāpēc dzīvniekus, kurus nonāvē bez apdullināšanas, jāsapin atsevišķi. |
| --- | --- |

(37)

Nonāvēšana
  bez apdullināšanas prasa precīzu kakla pārgriešanu ciešanu mazināšanai. Turklāt dzīvniekiem, kas nav mehāniski sapīti, pēc kakla pārgriešanas asiņošanas process palēninās, tādejādi nevajadzīgi paildzinot dzīvnieka ciešanas. Tāpēc dzīvniekus, kurus nonāvē bez apdullināšanas, jāsapin atsevišķi.

| (37) | Kaušana
  bez apdullināšanas prasa precīzu kakla pārgriešanu ciešanu mazināšanai. Turklāt dzīvniekiem, kas nav mehāniski sapīti, pēc kakla pārgriešanas asiņošanas process palēninās, tādējādi nevajadzīgi paildzinot dzīvnieka ciešanas. Tāpēc dzīvniekus, kurus nonāvē bez apdullināšanas, būtu jāsapin atsevišķi
  un efektīvi jāapdullina tūlīt pēc grieziena izdarīšanas. |
| --- | --- |

(37)

Kaušana
  bez apdullināšanas prasa precīzu kakla pārgriešanu ciešanu mazināšanai. Turklāt dzīvniekiem, kas nav mehāniski sapīti, pēc kakla pārgriešanas asiņošanas process palēninās, tādējādi nevajadzīgi paildzinot dzīvnieka ciešanas. Tāpēc dzīvniekus, kurus nonāvē bez apdullināšanas, būtu jāsapin atsevišķi
  un efektīvi jāapdullina tūlīt pēc grieziena izdarīšanas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| (38) | Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu kautuvēs. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu pirms
  kaušanas
  , uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(38)

Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu kautuvēs. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu pirms
  kaušanas
  , uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni.

| (38) | Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu kautuvēs
  un rūpnieciskās kažokzvēru audzētavās
  . Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu pirms
  nonāvēšanas
  , uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(38)

Zinātnes un tehnikas progresa rezultātā pastāvīgi notiek uzlabojumi attiecībā uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu kautuvēs
  un rūpnieciskās kažokzvēru audzētavās
  . Tāpēc ir svarīgi, ka Kopiena pilnvaro Komisiju veikt grozījumus prasībās, kas attiecas uz apiešanos ar dzīvniekiem un to sapīšanu pirms
  nonāvēšanas
  , uzturot vienotu un augstu dzīvnieku aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – a punkts – i apakšpunkts

| (i) | tehnisku vai zinātnisku eksperimentu laikā, ko veic kompetentās iestādes uzraudzībā
  , |
| --- | --- |

(i)

tehnisku vai zinātnisku eksperimentu laikā, ko veic kompetentās iestādes uzraudzībā
  ,

| i) | veicot pasākumus, kurus regulē ar Padomes Direktīvu 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (1); |
| --- | --- |

i)

veicot pasākumus, kurus regulē ar Padomes Direktīvu 86/609/EEK (1986. gada 24. novembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (1);

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – a punkts – ii apakšpunkts

| (ii) | medību laikā, |
| --- | --- |

(ii)

medību laikā,

| (ii) | medību
  vai sporta zvejas
  laikā, |
| --- | --- |

(ii)

medību
  vai sporta zvejas
  laikā,

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iva apakšpunkts (jauns)

| iva) | galvenajos reliģiskajos svētkos, kuri saistīti ar tradicionālo upurēšanu personiskam patēriņam, piemēram, Lieldienās vai Ziemassvētkos un tikai desmit dienu laikā pirms attiecīgo svētku dienām. |
| --- | --- |

iva)

galvenajos reliģiskajos svētkos, kuri saistīti ar tradicionālo upurēšanu personiskam patēriņam, piemēram, Lieldienās vai Ziemassvētkos un tikai desmit dienu laikā pirms attiecīgo svētku dienām.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| ba) | daļēji pieradinātiem briežiem, kas nošauti uz lauka un apstrādāti, izmantojot medību dzīvnieku audzētavas iekārtas, |
| --- | --- |

ba)

daļēji pieradinātiem briežiem, kas nošauti uz lauka un apstrādāti, izmantojot medību dzīvnieku audzētavas iekārtas,

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

2. pants – b apakšpunkts

| b) | “radniecīgas darbības” nozīmē, piemēram, apiešanos ar dzīvniekiem, izvietošanu, sapīšanu, apdullināšanu un atasiņošanu, ko veic apstākļos un vietā, kuros dzīvniekus
  nonāvē
  ; |
| --- | --- |

b)

“radniecīgas darbības” nozīmē, piemēram, apiešanos ar dzīvniekiem, izvietošanu, sapīšanu, apdullināšanu un atasiņošanu, ko veic apstākļos un vietā, kuros dzīvniekus
  nonāvē
  ;

| b) | “radniecīgas darbības” nozīmē, piemēram, apiešanos ar dzīvniekiem,
  izkraušanu,
  izvietošanu, sapīšanu, apdullināšanu un atasiņošanu, ko veic apstākļos un vietā, kuros dzīvniekus
  nokauj
  ; |
| --- | --- |

b)

“radniecīgas darbības” nozīmē, piemēram, apiešanos ar dzīvniekiem,
  izkraušanu,
  izvietošanu, sapīšanu, apdullināšanu un atasiņošanu, ko veic apstākļos un vietā, kuros dzīvniekus
  nokauj
  ;

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

2. pants – ba apakšpunkts (jauns)

| ba) | “kompetentā iestāde” ir dalībvalsts centrālā iestāde, kuras pienākums ir nodrošināt šīs regulas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde, kurai centrālā iestāde ir uzdevusi šā pienākuma pildīšanu. |
| --- | --- |

ba)

“kompetentā iestāde” ir dalībvalsts centrālā iestāde, kuras pienākums ir nodrošināt šīs regulas prasību ievērošanu, vai jebkura cita iestāde, kurai centrālā iestāde ir uzdevusi šā pienākuma pildīšanu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

2. pants – da apakšpunkts (jauns)

| da) | “bezsamaņa” ir bezsamaņas stāvoklis, kura laikā ir daļējs vai pilnīgs smadzeņu darbības pārtraukums, un pēc kura dzīvnieks nav spējīgs reaģēt uz normāliem kairinājumiem, tostarp sāpēm. |
| --- | --- |

da)

“bezsamaņa” ir bezsamaņas stāvoklis, kura laikā ir daļējs vai pilnīgs smadzeņu darbības pārtraukums, un pēc kura dzīvnieks nav spējīgs reaģēt uz normāliem kairinājumiem, tostarp sāpēm.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

2. pants – f apakšpunkts

| (f) | “apdullināšana” nozīmē jebkuru tīši radītu procesu, kas izraisa samaņas un jušanas zudumu
  bez sāpēm
  , ieskaitot jebkuru procesu, kas var novest līdz tūlītējai nāvei; |
| --- | --- |

(f)

“apdullināšana” nozīmē jebkuru tīši radītu procesu, kas izraisa samaņas un jušanas zudumu
  bez sāpēm
  , ieskaitot jebkuru procesu, kas var novest līdz tūlītējai nāvei;

| (f) ) | “apdullināšana” nozīmē jebkuru tīši radītu procesu, kas izraisa samaņas un jušanas zudumu, ieskaitot jebkuru procesu, kas var novest līdz tūlītējai nāvei; |
| --- | --- |

(f) )

“apdullināšana” nozīmē jebkuru tīši radītu procesu, kas izraisa samaņas un jušanas zudumu, ieskaitot jebkuru procesu, kas var novest līdz tūlītējai nāvei;

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

2. pants – g apakšpunkts

| g) | “reliģisks rituāls” nozīmē darbību virkni, kas saistīta ar dzīvnieku nokaušanu, ko paredz reliģija,
  piemēram, islāms vai jūdaisms
  ; |
| --- | --- |

g)

“reliģisks rituāls” nozīmē darbību virkni, kas saistīta ar dzīvnieku nokaušanu, ko paredz reliģija,
  piemēram, islāms vai jūdaisms
  ;

| g) | “reliģisks rituāls” nozīmē darbību virkni, kas saistīta ar dzīvnieku nokaušanu, ko paredz reliģija
  vai kuru iemesls ir noteikti reliģiskie svētki
  ; |
| --- | --- |

g)

“reliģisks rituāls” nozīmē darbību virkni, kas saistīta ar dzīvnieku nokaušanu, ko paredz reliģija
  vai kuru iemesls ir noteikti reliģiskie svētki
  ;

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

2. pants – k apakšpunkts

| k) | “kautuve” nozīmē
  jebkuru uzņēmumu, ko izmanto sauszemes dzīvnieku kaušanai
  ; |
| --- | --- |

k)

“kautuve” nozīmē
  jebkuru uzņēmumu, ko izmanto sauszemes dzīvnieku kaušanai
  ;

| k) | “kautuve”
  ir uzņēmums, kurā kauj un dīrā dzīvniekus, kuru gaļa paredzēta lietošanai pārtikā
  ; |
| --- | --- |

k)

“kautuve”
  ir uzņēmums, kurā kauj un dīrā dzīvniekus, kuru gaļa paredzēta lietošanai pārtikā
  ;

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

2. pants – m apakšpunkts

| (m) | “kažokzvēri” nozīmē zīdītāju sugas dzīvniekus, kurus galvenokārt audzē kažokādas ieguvei, piemēram, ūdeles, seski, lapsas, jenoti, nutrijas un šinšillas; |
| --- | --- |

(m)

“kažokzvēri” nozīmē zīdītāju sugas dzīvniekus, kurus galvenokārt audzē kažokādas ieguvei, piemēram, ūdeles, seski, lapsas, jenoti, nutrijas un šinšillas;

| (m) | “kažokzvēri” nozīmē zīdītāju sugas dzīvniekus, kurus galvenokārt audzē kažokādas ieguvei, piemēram, ūdeles, seski, lapsas, jenoti,
  jenotsuņi,
  nutrijas,
  truši
  un šinšillas; |
| --- | --- |

(m)

“kažokzvēri” nozīmē zīdītāju sugas dzīvniekus, kurus galvenokārt audzē kažokādas ieguvei, piemēram, ūdeles, seski, lapsas, jenoti,
  jenotsuņi,
  nutrijas,
  truši
  un šinšillas;

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| (a) | dzīvniekiem tiek nodrošināts fizisks komforts un drošība, turot tos
  tīrus un
  optimālā temperatūrā, un pasargājot no kritieniem vai paslīdēšanas; |
| --- | --- |

(a)

dzīvniekiem tiek nodrošināts fizisks komforts un drošība, turot tos
  tīrus un
  optimālā temperatūrā, un pasargājot no kritieniem vai paslīdēšanas;

| (a) | dzīvniekiem tiek nodrošināts fizisks komforts un drošība, turot tos optimālā temperatūrā, un pasargājot no kritieniem vai paslīdēšanas; |
| --- | --- |

(a)

dzīvniekiem tiek nodrošināts fizisks komforts un drošība, turot tos optimālā temperatūrā, un pasargājot no kritieniem vai paslīdēšanas;

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| (d) | dzīvniekiem nav vērojamas sāpju,
  baiļu,
  agresijas vai citas anormālas uzvedības pazīmes; |
| --- | --- |

(d)

dzīvniekiem nav vērojamas sāpju,
  baiļu,
  agresijas vai citas anormālas uzvedības pazīmes;

| (d) | dzīvniekiem nav vērojamas sāpju, agresijas vai citas anormālas uzvedības pazīmes; |
| --- | --- |

(d)

dzīvniekiem nav vērojamas sāpju, agresijas vai citas anormālas uzvedības pazīmes;

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| (f) | dzīvnieki tiek atturēti no savstarpēji naidīgas izturēšanās. |
| --- | --- |

(f)

dzīvnieki tiek atturēti no savstarpēji naidīgas izturēšanās.

svītrots

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Dienu vecu virsnormas cāļu nonāvēšana ar jebkādiem paņēmieniem nav ilgāk pieļaujama, ja ir pieejamas atbilstošas alternatīvas metodes to nogalināšanai.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa

2.   
  Pieļaujama atkāpe no 1. punkta, ja attiecīgo metodi nosaka reliģiski rituāli
  — dzīvniekus var
  nonāvēt
  bez iepriekšējas apdullināšanas ar nosacījumu, ka nonāvēšana notiek kautuvē.

2.   
  Saskaņā ar reliģiskiem rituāliem
  — dzīvniekus var
  kaut
  bez iepriekšējas apdullināšanas ar nosacījumu, ka
  kaušana
  notiek kautuvē.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 2. daļa

Neskatoties uz to, dalībvalstis var nolemt šo atkāpi nepiemērot.

svītrots

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

1.   Apdullināšanu veic saskaņā ar metodēm, kas noteiktas I pielikumā.

1.   Apdullināšanu veic saskaņā ar metodēm, kas noteiktas I pielikumā.
  Lai ņemtu vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstību, Komisija var apstiprināt jaunas apdullināšanas metodes, pamatojoties uz Eiropas Pārtikas drošības iestādes novērtējumu, un saskaņā ar 22. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1. daļa

2.   Personāls, kas atbildīgs par apdullināšanu, veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka dzīvniekiem nav vērojamas nekādas samaņas vai jutīguma pazīmes laika posmā starp apdullināšanas procesu un
  nāves apstiprināšanu
  .

2.   Personāls, kas atbildīgs par apdullināšanu, veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka dzīvniekiem nav vērojamas nekādas samaņas vai jutīguma pazīmes laika posmā starp apdullināšanas procesu un
  nāvi
  .

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Dzīvnieku atasiņošanu sāk iespējami drīz pēc apdullināšanas.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts – 2. daļa

Tomēr visiem šādiem grozījumiem jānodrošina tāds dzīvnieku labturības līmenis, kas ir vismaz līdzvērtīgs līmenim, ko piedāvā līdzšinējās metodes, un
  to apliecina zinātniski pierādījumi, kas publicēti atbilstošos starptautiski atzītos un zinātnieku novērtētos žurnālos
  .

Tomēr visiem šādiem grozījumiem jānodrošina tāds dzīvnieku labturības līmenis, kas ir vismaz līdzvērtīgs līmenim, ko piedāvā līdzšinējās metodes, un
  kas ir pierādīts ar atbilstīgiem zinātniskiem pierādījumiem
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

4.   
  Var pieņemt Kopienas labas prakses rokasgrāmatas
  attiecībā uz metodēm, kas minētas I pielikumā saskaņā ar procedūru, kas minēta 22. panta 2. punktā.

4.   Kopienas
  pamatnostādnes procedūru izstrādei un noteikumu īstenošanai
  attiecībā uz metodēm, kas minētas I pielikumā
  var pieņemt
  saskaņā ar procedūru, kas minēta 22. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa

2.   Uzņēmējiem jāsastāda un jāizpilda tādas standarta darba procedūras, lai nodrošinātu, ka
  nonāvēšana
  un radniecīgās darbības tiek veiktas saskaņā ar 3. panta 1. punktu.

2.   Uzņēmējiem jāsastāda un jāizpilda tādas standarta darba procedūras, lai nodrošinātu, ka
  kaušana
  un radniecīgās darbības tiek veiktas saskaņā ar 3. panta 1. punktu.
  Šajā nolūkā kautuves var izmantot Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantā noteiktās procedūras.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

3.   Standarta darba procedūrām jābūt pieejamām kompetentajai iestādei pēc tās pieprasījuma.

3.   Standarta darba procedūras dara pieejamas kompetentajai iestādei pēc tās pieprasījuma.
  Oficiālajam veterinārārstam sniedz rakstisku paziņojumu par jebkurām izmaiņām standarta darba procedūrās.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

6. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Kompetentā iestāde var grozīt standarta darba procedūras, ja tās noteikti neatbilst šajā regulā izklāstītajiem vispārējiem noteikumiem un prasībām.

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

6. pants – 3.b punkts (jauns)

3.b
     
  Šā panta 1.–3. punkts neattiecas uz dzīvnieku nonāvēšanu kautuvēs, kurās nokauj ne vairāk kā 50 mājdzīvnieku vienību nedēļā.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| (a) | apiešanās ar dzīvniekiem
  un to aprūpe pirms viņu
  sapīšanas; |
| --- | --- |

(a)

apiešanās ar dzīvniekiem
  un to aprūpe pirms viņu
  sapīšanas;

| (a) | apiešanās ar dzīvniekiem sapīšanas,
  apdullināšanas vai kaušanas nolūkā
  ; |
| --- | --- |

(a)

apiešanās ar dzīvniekiem sapīšanas,
  apdullināšanas vai kaušanas nolūkā
  ;

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – f apakšpunkts

| (f) | dzīvu dzīvnieku atasiņošana. |
| --- | --- |

(f)

dzīvu dzīvnieku atasiņošana.

| (f) | dzīvu dzīvnieku atasiņošana
  un/vai 4. panta 2. punktā norādītā kaušanas metode
  . |
| --- | --- |

(f)

dzīvu dzīvnieku atasiņošana
  un/vai 4. panta 2. punktā norādītā kaušanas metode
  .

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| (fa) | kažokzvēru kaušana. |
| --- | --- |

(fa)

kažokzvēru kaušana.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

3.   
  Kažokzvēru nonāvēšanu uzrauga persona, kurai izsniegts 18. pantā minētais kvalifikāciju apliecinošs sertifikāts, kas aptver visas viņa vadībā veiktās darbības.

svītrots

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

8. pants – a apakšpunkts

| (a) | dzīvnieku vai svara
  kategorijas
  , kurām paredzēta iekārtas lietošana; |
| --- | --- |

(a)

dzīvnieku vai svara
  kategorijas
  , kurām paredzēta iekārtas lietošana;

| (a) | dzīvnieku
  sugu
  vai svara kategorijas, kurām paredzēta iekārtas lietošana; |
| --- | --- |

(a)

dzīvnieku
  sugu
  vai svara kategorijas, kurām paredzēta iekārtas lietošana;

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

8. pants – ca apakšpunkts (jauns)

| (ca) | apkopes un kalibrēšanas metodes šādai iekārtai. |
| --- | --- |

(ca)

apkopes un kalibrēšanas metodes šādai iekārtai.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

2.   Kaušanas procesa laikā ir pieejama atbilstoša rezerves apdullināšanas
  iekārta
  , kuru uz vietas un nekavējoties izmanto gadījumā, ja sākotnēji izmantotā apdullināšanas iekārta sabojājusies.

2.   Kaušanas procesa laikā ir pieejama atbilstoša rezerves apdullināšanas
  metode
  , kuru uz vietas un nekavējoties izmanto gadījumā, ja sākotnēji izmantotā apdullināšanas iekārta sabojājusies.
  Ja rezerves apdullināšanas metode attiecas uz nepārvietojamām iekārtām, piemērota būs pārvietojamā iekārta.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

9. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Dzīvniekus nedrīkst sapīt, ja darbinieks, kas atbildīgs par apdullināšanu vai kaušanu, nav gatavs to veikt.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

10. pants

Prasības, kas minētas šīs regulas II un III nodaļā, ir attiecināmas uz Regulas (EK) Nr. 854/2004 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta mērķu īstenošanu.

Tādu kautuvju vai uzņēmumu pārbaužu gaitā, kas ir tikušas vai tiks apstiprinātas trešās valstīs, lai varētu eksportēt uz Eiropas Savienību saskaņā ar tās tiesību aktiem, Komisijas eksperti nodrošina, lai 5. pantā minētie dzīvnieki būtu kauti ievērojot humānu apiešanos kaušanas laikā, kas ir vismaz ekvivalenta šajā direktīvā noteiktajām prasībām.

No trešās valsts importētajai gaļai pievienoto veterināro sertifikātu papildina ar apliecinājumu par minētās prasības ievērošanu.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants

Pasākumi importēšanai no trešām valstīm

Komisija uzrauga, lai gaļas un gaļas produktu imports no trešām valstīm, kas paredzēts patēriņam starptautiskajā tirgū, atbilstu šīs regulas noteikumiem.

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – ievaddaļa

2.   Šīs regulas izpildes nolūkos kompetentā iestāde, kas minēta Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantā,
  katrai kautuvei
  apstiprina:

2.   Šīs regulas izpildes nolūkos kompetentā iestāde, kas minēta Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. pantā,
  attiecībā uz katru kautuvi, kuras kaušanas jauda ir vairāk nekā 50 mājlopu vienību nedēļā vai vairāk nekā 150 000 mājputnu vienību gadā,
  apstiprina:

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| (a) | maksimālo katras kaušanas līnijas caurlaidspēju; |
| --- | --- |

(a)

maksimālo katras kaušanas līnijas caurlaidspēju;

svītrots

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| (c) | katras izvietošanas platības maksimālo ietilpību, kas paredzēta zirgiem un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas dzīvniekiem, kā arī mājputniem un zaķveidīgajiem. |
| --- | --- |

(c)

katras izvietošanas platības maksimālo ietilpību, kas paredzēta zirgiem un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas dzīvniekiem, kā arī mājputniem un zaķveidīgajiem.

| (c) | katras izvietošanas platības maksimālo ietilpību, kas paredzēta zirgiem un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas dzīvniekiem, kā arī mājputniem,
  skrējējputniem
  un zaķveidīgajiem. |
| --- | --- |

(c)

katras izvietošanas platības maksimālo ietilpību, kas paredzēta zirgiem un liellopu, aitu, kazu un cūku sugas dzīvniekiem, kā arī mājputniem,
  skrējējputniem
  un zaķveidīgajiem.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

2.   Uzņēmēji nodrošina, ka
  dzīvnieki
  , kurus nonāvē bez apdullināšanas, ir mehāniski sapīti.

2.   Uzņēmēji nodrošina, ka
  attiecīgos gadījumos un reliģisku rituālu laikā, kad dzīvniekus nokauj bez apdullināšanas
  ,
  tie
  ir mehāniski sapīti
  .

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| e) | izmantojot elektrisko strāvu, kas neapdullina un nenonāvē dzīvniekus kontrolētos apstākļos, sevišķi izmantojot tādu elektriskās strāvas triecienu, kas neiedarbojas uz smadzenēm. |
| --- | --- |

e)

izmantojot elektrisko strāvu, kas neapdullina un nenonāvē dzīvniekus kontrolētos apstākļos, sevišķi izmantojot tādu elektriskās strāvas triecienu, kas neiedarbojas uz smadzenēm.

svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – 2. punkts

Neraugoties uz iepriekšminēto, apakšpunkti a) un b) neattiecas uz važām, kuras izmanto mājputniem.

Neraugoties uz iepriekšminēto, apakšpunkti a) un b) neattiecas uz važām, kuras izmanto mājputniem
  un zaķveidīgajiem.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

1.   Uzņēmēji pieņem un īsteno atbilstošas uzraudzības procedūras, lai pārliecinātos un apstiprinātu, ka kaušanai paredzētie dzīvnieki patiešām tikuši sekmīgi apdullināti no apdullināšanas procesa pabeigšanas brīža līdz nāves iestāšanās apstiprināšanai.

1.   Uzņēmēji pieņem un īsteno atbilstošas uzraudzības procedūras, lai pārliecinātos un apstiprinātu, ka kaušanai paredzētie dzīvnieki patiešām tikuši sekmīgi apdullināti no apdullināšanas procesa pabeigšanas brīža līdz nāves iestāšanās apstiprināšanai.
  Dzīvniekiem jābūt mirušiem pirms tiek veikta jebkura potenciāli sāpīga kautķermeņa sadalīšanas procedūra vai apstrāde.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

13. pants – 4.a punkts (jauns)

4.a
     
  Kažokzvēru audzēšanas uzņēmumi kompetentajai iestādei iepriekš paziņo, kad dzīvnieki tiks kauti, lai oficiālais veterinārārsts varētu pārbaudīt, vai tiek ievērotas šajā regulā noteiktās prasības un standarta darba procedūras.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

13. pants – 5. punkts

5.   Kopienas
  labas prakses rokasgrāmatas
  attiecībā uz uzraudzības procedūrām kautuvēs var pieņemt saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 22. panta 2. punktā.

5.   Kopienas
  pamatnostādnes procedūru izstrādei un noteikumu īstenošanai
  attiecībā uz uzraudzības procedūrām kautuvēs var pieņemt saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 22. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

13. pants – 5.a punkts (jauns)

5.a
     
  Oficiālais veterinārārsts regulāri pārbauda iepriekš minētās uzraudzības procedūras un standarta darba procedūru ievērošanu.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

14. pants – -1. punkts (jauns)

–1.
     
  Uzņēmēji atbild par šajā regulā paredzēto noteikumu ievērošanu.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

1.   Uzņēmēji katrai kautuvei nozīmē dzīvnieku labturības inspektoru, kas atbild par to, lai attiecīgajā kautuvē
  nodrošinātu
  atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem. Viņam vai viņai tieši jāziņo uzņēmējam par jautājumiem, kas attiecas uz dzīvnieku labturību.

1.   Uzņēmēji katrai kautuvei nozīmē dzīvnieku labturības inspektoru, kas atbild par to, lai attiecīgajā kautuvē
  pārraudzītu
  atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem. Viņam vai viņai tieši jāziņo uzņēmējam par jautājumiem, kas attiecas uz dzīvnieku labturību.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

14. pants – 5. punkts

5.   
  Šā panta 1. un 4. punkts neattiecas uz kautuvēm
  , kurās nokauj mazāk par 1000 mājlopu vai 150 000 mājputnu vienībām gadā.

5.   
  Dzīvnieku labturības inspektors var vadīt kautuves
  , kurās nokauj mazāk par 1000 mājlopu vai 150 000 mājputnu vienībām gadā,
  un procedūras, lai iegūtu kvalifikācijas sertifikātu, tiks vienkāršotas saskaņā ar kompetentās iestādes noteiktām specifikācijām
  .

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

1.
     
  Kompetentā iestāde un uzņēmēji, kas iesaistīti piespiedu nokaušanas darbībās, pirms darbības uzsākšanas izstrādā rīcības plānu, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem.

Plānotās nonāvēšanas metodes un attiecīgās standarta darba procedūras, ar ko nodrošina atbilstību šajā regulā minētajiem noteikumiem, iekļauj ārkārtas situāciju vadības plānā, ko pieprasa Kopienas tiesību akti dzīvnieku veselības jomā, balstoties uz varbūtējiem notikumiem un plānā paredzētajām situācijām par slimības uzliesmojuma apmēriem un vietu.

svītrots

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

3.   Šā panta īstenošanas nolūkā
  un ārkārtas apstākļos
  kompetentā iestāde var pieļaut atkāpi no viena vai vairākiem šīs regulas noteikumiem, ja tā uzskata, ka izpilde varētu iespaidot cilvēku veselību
  vai
  būtiski paildzināt slimības apkarošanas procesu.

3.   Šā panta īstenošanas nolūkā
  un nepārvaramu iemeslu gadījumos
  kompetentā iestāde var pieļaut atkāpi no viena vai vairākiem šīs regulas noteikumiem, ja tā uzskata, ka izpilde varētu iespaidot cilvēku veselību
  ,
  būtiski paildzināt slimības apkarošanas procesu
  vai vēlāk būt pretēja dzīvnieku labturībai
  .

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

4.
     
  Viena gada laikā pēc piespiedu nokaušanas beigu datuma kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, iesniedz Komisijai novērtējuma ziņojums par rezultātiem un nodrošina tā publisku pieejamību, sevišķi ar globālā tīmekļa starpniecību.

Šis ziņojums obligāti ietver:

| (a) | piespiedu nokaušanas iemeslus; |
| --- | --- |

(a)

piespiedu nokaušanas iemeslus;

| (b) | nonāvēto dzīvnieku skaitu un sugu; |
| --- | --- |

(b)

nonāvēto dzīvnieku skaitu un sugu;

| (c) | izmantotās apdullināšanas un nonāvēšanas metodes; |
| --- | --- |

(c)

izmantotās apdullināšanas un nonāvēšanas metodes;

| (d) | konstatēto problēmu apraksts un, ja iespējams, rastie risinājumi, lai novērstu vai samazinātu attiecīgo dzīvnieku ciešanas; |
| --- | --- |

(d)

konstatēto problēmu apraksts un, ja iespējams, rastie risinājumi, lai novērstu vai samazinātu attiecīgo dzīvnieku ciešanas;

| (e) | visas atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar 3. punktu. |
| --- | --- |

(e)

visas atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar 3. punktu.

svītrots

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

16. pants

Ārkārtas
  nonāvēšanas
  gadījumā persona, kas atbildīga par attiecīgajiem dzīvniekiem, veic visu iespējamo, lai
  nonāvētu
  dzīvnieku tik ātri, cik vien iespējams.

Ārkārtas
  kaušanas
  gadījumā persona, kas atbildīga par attiecīgajiem dzīvniekiem, veic visu iespējamo, lai
  nokautu
  dzīvnieku tik ātri, cik vien iespējams,
  neskarot Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VI nodaļas I daļā izklāstītos noteikumus, attiecībā uz ārkārtas nonāvēšanu ārpus kautuvēm
  .

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

17. pants

17. pants

References centri

1.
     
  Katra dalībvalsts izveido nacionālo references centru (turpmāk tekstā “references centrs”) šādu uzdevumu izpildei:

| (a) | nodrošināt zinātniskās un tehniskās zināšanas saistībā ar kautuvju apstiprināšanu; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt zinātniskās un tehniskās zināšanas saistībā ar kautuvju apstiprināšanu;

| (b) | izvērtēt jaunās apdullināšanas metodes; |
| --- | --- |

(b)

izvērtēt jaunās apdullināšanas metodes;

| (c) | aktīvi aicināt uzņēmējus un citas ieinteresētās personas izstrādāt labas prakses rokasgrāmatas šīs regulas īstenošanai, kā arī publicēt un izplatīt šādas rokasgrāmatas un kontrolēt to izmantošanu; |
| --- | --- |

(c)

aktīvi aicināt uzņēmējus un citas ieinteresētās personas izstrādāt labas prakses rokasgrāmatas šīs regulas īstenošanai, kā arī publicēt un izplatīt šādas rokasgrāmatas un kontrolēt to izmantošanu;

| (d) | izstrādāt vadlīnijas kompetentai iestādei šīs regulas īstenošanas nolūkā; |
| --- | --- |

(d)

izstrādāt vadlīnijas kompetentai iestādei šīs regulas īstenošanas nolūkā;

| (e) | akreditēt struktūras un organizācijas kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanai, kā minēts 18. pantā; |
| --- | --- |

(e)

akreditēt struktūras un organizācijas kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanai, kā minēts 18. pantā;

| (f) | sazināties un sadarboties ar Komisiju un citiem references centriem, lai apmainītos ar tehniskajiem un zinātniskajiem datiem un izplatītu informāciju par labāko praksi, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

(f)

sazināties un sadarboties ar Komisiju un citiem references centriem, lai apmainītos ar tehniskajiem un zinātniskajiem datiem un izplatītu informāciju par labāko praksi, kas attiecas uz šīs regulas īstenošanu.

2.
     
  Viena gada laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma dalībvalstis Komisijai un citām dalībvalstīm iesniedz detalizētu informāciju par saviem references centriem, un šo informāciju publisko internetā.

3.
     
  References centrus var izveidot kā tīklu, ko veido atsevišķas organizācijas ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta visu 1. punktā uzskaitīto uzdevumu izpilde katrā attiecīgajā dalībvalstī.

Dalībvalstis var norīkot organizāciju, kas atrodas ārpus tās teritorijas, veikt vienu vai vairākus no šiem uzdevumiem.

svītrots

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| b) | kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanu, kas apstiprina neatkarīga gala eksāmena nokārtošanu; šā eksāmena priekšmetiem jābūt saistītiem ar attiecīgo dzīvnieku kategoriju un jāatbilst darbībām, kas uzskaitītas 7. panta 2. punktā, un priekšmetiem, kas minēti IV pielikumā; |
| --- | --- |

b)

kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanu, kas apstiprina neatkarīga gala eksāmena nokārtošanu; šā eksāmena priekšmetiem jābūt saistītiem ar attiecīgo dzīvnieku kategoriju un jāatbilst darbībām, kas uzskaitītas 7. panta 2. punktā, un priekšmetiem, kas minēti IV pielikumā;

| b) | nodrošināt to, lai ikviena persona, kas atbild par 6. pantā noteikto standarta darba procedūru izstrādi un ievērošanu, tiktu atbilstīgi sagatavota; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt to, lai ikviena persona, kas atbild par 6. pantā noteikto standarta darba procedūru izstrādi un ievērošanu, tiktu atbilstīgi sagatavota;

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| (c) | šā panta a) apakšpunktā minētajiem mācību programmas kursiem un b) apakšpunktā minētā eksāmena satura un variantu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(c)

šā panta a) apakšpunktā minētajiem mācību programmas kursiem un b) apakšpunktā minētā eksāmena satura un variantu apstiprināšanu.

svītrots

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

2.   
  Kompetentā iestāde var deleģēt kursu un gala eksāmena organizēšanu, kā arī kvalifikāciju apliecinošu sertifikātu izdošanu atsevišķai struktūrai vai organizācijai,

| a) | kurai ir zināšanas, personāls un aprīkojums, lai to īstenotu; |
| --- | --- |

a)

kurai ir zināšanas, personāls un aprīkojums, lai to īstenotu;

| b) | kas ir neatkarīga un brīva no jebkādiem interešu konfliktiem, kas attiecas uz kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izdošanu; |
| --- | --- |

b)

kas ir neatkarīga un brīva no jebkādiem interešu konfliktiem, kas attiecas uz kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izdošanu;

| c) | kuru ir akreditējis references centrs. |
| --- | --- |

c)

kuru ir akreditējis references centrs.

Detalizēta informācija par šādām struktūrām un organizācijām ir publiski pieejama, it īpaši internetā.

2.   
  Ir jāizstrādā mācību programmas, un nepieciešamības gadījumā tās jāīsteno uzņēmumam pašam vai kompetentās iestādes apstiprinātai organizācijai.

Šis uzņēmums vai organizācija izdod kvalifikāciju apliecinošus sertifikātus šajā jomā.

Kompetentā iestāde nepieciešamības gadījumā var izstrādāt un īstenot mācību programmas un izdod kvalifikāciju apliecinošus sertifikātus.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts – 1. daļa

3.   
  Kvalifikāciju apliecinošos sertifikātos norāda, kādām dzīvnieku kategorijām un kādām darbībām, kas uzskaitītas 7. panta 2. vai 3. punktā, tie derīgi.

3.   
  Dalībvalstis ieceļ atbildīgo kompetento iestādi, lai apstiprinātu 2. punktā norādīto mācību programmu saturu.

Grozījums Nr. 69 un Nr. 70

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts – 2. daļa

Kvalifikāciju apliecinošie sertifikāti
  nav
  derīgi
  ilgāk par pieciem gadiem
  .

Kvalifikāciju apliecinošie sertifikāti
  ir
  derīgi
  neierobežotu laiku. Kvalifikācijas sertifikātu īpašniekiem ir regulāri jāpiedalās mācībās
  .

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

2.   Līdz 2014. gada 31. decembrim dalībvalstis var nodrošināt kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izsniegšanu atbilstīgi 18. pantam bez eksāmenu kārtošanas personām, kuras uzkrājušas atbilstošu, nepārtrauktu profesionālo pieredzi vismaz
  [desmit] gadu garumā
  .

2.   Līdz 2014. gada 31. decembrim dalībvalstis var nodrošināt kvalifikāciju apliecinošo sertifikātu izsniegšanu atbilstīgi 18. pantam bez eksāmenu kārtošanas personām, kuras
  ir atbilstīgi sagatavotas un
  uzkrājušas atbilstošu profesionālo pieredzi vismaz
  divpadsmit mēnešus pirms šīs regulas stāšanās spēkā
  .

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

24. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Komisija ne vēlāk par 2013. gada 1. janvāri iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumu par pārvietojamo kautuvju izmantošanas noteikumu un nosacījumu izveidi Eiropas Savienībā, nodrošinot visu piesardzības pasākumu ievērošanu šajās pārvietojamās vienībās, lai neapdraudētu dzīvnieku labturību.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

I pielikums – I nodaļa – I tabula – 2. sleja – dzīvnieku kategorija

Atgremotāji
  līdz 10 kg
  , mājputni un zaķveidīgie.

Atgremotāji, mājputni un zaķveidīgie.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

I pielikums – I nodaļa – 1. tabula – 2. sleja – galvenie parametri - 2. daļa

Dzīvnieka lielumam un sugai atbilstošs lādiņa stiprums un diametrs.

Dzīvnieka lielumam un sugai atbilstošs lādiņa stiprums un diametrs
  (kontaktplāksnes metode)
  .

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

I pielikums – I nodaļa – 2. tabula – 2. sleja – nosaukums

Galvas un muguras elektriskā
  nonāvēšana

Galvas
  un sirds vai galvas
  un muguras elektriskā
  apdullināšana vai kaušana

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

I pielikums – I nodaļa – 2. tabula – 2. sleja – dzīvnieku kategorija

Visas sugas
  , izņemot jērus vai sivēnus, kas mazāki par 5 kg dzīvsvarā, un liellopus
  .

Visas sugas.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

I pielikums – I nodaļa – 3. tabula – 2. sleja – dzīvnieku kategorija

Cūkas
  un
  mājputni.

Cūkas, mājputni
  un kažokzvēri
  .

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

I pielikums – II. nodaļa – 7. punkts – 1.a daļa (jauna)

| 7.1a | Lai apdullinātu vai kautu mājlopus kautuvē nedrīkst izmantot oglekļa dioksīda koncentrāciju, kas pārsniedz 30 %. Šādu koncentrāciju var izmantot tikai, lai nonāvētu pārpalikušos cāļus slimību kontroles nolūkā. |
| --- | --- |

7.1a

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2.3. punkts

| 2.3. | Starp ierobežojošo aploku un eju, kas ved uz apdullināšanas vietu, jābūt uzgaidāmajam aplokam
  ar līdzenu grīdu un stingrām malām
  , lai nepārtrauktu apdullināšanai un
  nonāvēšanai
  paredzēto dzīvnieku plūsmu un izvairītos no nepieciešamības kopējiem dzīt dzīvniekus no turienes. Uzgaidāmajam aplokam jābūt projektētam tā, lai dzīvnieki neiesprūstu un nemīdītos. |
| --- | --- |

2.3.

Starp ierobežojošo aploku un eju, kas ved uz apdullināšanas vietu, jābūt uzgaidāmajam aplokam
  ar līdzenu grīdu un stingrām malām
  , lai nepārtrauktu apdullināšanai un
  nonāvēšanai
  paredzēto dzīvnieku plūsmu un izvairītos no nepieciešamības kopējiem dzīt dzīvniekus no turienes. Uzgaidāmajam aplokam jābūt projektētam tā, lai dzīvnieki neiesprūstu un nemīdītos.

| 2.3. | Starp ierobežojošo aploku un eju, kas ved uz apdullināšanas vietu, jābūt uzgaidāmajam aplokam, lai nepārtrauktu apdullināšanai un
  kaušanai
  paredzēto dzīvnieku plūsmu un izvairītos no nepieciešamības kopējiem dzīt dzīvniekus no turienes. Uzgaidāmajam aplokam jābūt projektētam tā, lai dzīvnieki neiesprūstu un nemīdītos. |
| --- | --- |

2.3.

Starp ierobežojošo aploku un eju, kas ved uz apdullināšanas vietu, jābūt uzgaidāmajam aplokam, lai nepārtrauktu apdullināšanai un
  kaušanai
  paredzēto dzīvnieku plūsmu un izvairītos no nepieciešamības kopējiem dzīt dzīvniekus no turienes. Uzgaidāmajam aplokam jābūt projektētam tā, lai dzīvnieki neiesprūstu un nemīdītos.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

II pielikums – 3.2. punkts

| 3.2. | Sapīšanas kastēm un triecienpistolēm jābūt aprīkotām ar ierīci, kas dzīvnieka galvai neļautu kustēties ne horizontālā, ne vertikālā virzienā. |
| --- | --- |

3.2.

svītrots

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

II pielikums – 3.3. punkts

| 3.3. | Liellopu sapīšanai nedrīkst izmantot iekārtas, kurās dzīvnieki tiek apgriezti kājām gaisā vai nostādīti citā nedabiskā pozīcijā. |
| --- | --- |

3.3.

svītrots

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

II pielikums – 4.1.a punkts (jauns)

| 4.1.a | Elektriskās apdullināšanas iekārtas:









  a) | ietver skaņas vai vizuāla signāla devēju, kas rāda, cik ilgu strāvas impulsu dzīvnieks ir saņēmis; |
| --- | --- | --- |

4.1.a

a)

ietver skaņas vai vizuāla signāla devēju, kas rāda, cik ilgu strāvas impulsu dzīvnieks ir saņēmis;

| b) | ir pievienotas ierīcei, kas nolasa spriegumu un strāvas stiprumu un ir novietota tā, lai šīs vērtības būtu skaidri nolasāmas aparāta lietotājam. |
| --- | --- |

b)

ir pievienotas ierīcei, kas nolasa spriegumu un strāvas stiprumu un ir novietota tā, lai šīs vērtības būtu skaidri nolasāmas aparāta lietotājam.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

II pielikums – 4.2. punkts

| 4.2. | Elektriskajiem aparātiem jānodrošina pastāvīga strāvas plūsma. |
| --- | --- |

4.2.

svītrots

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

II pielikums – 7.2. punkts

| 7.2. | Mājputniem paredzētajām iekārtām jābūt projektētām un uzbūvētām tā, lai dzīvnieki tiktu novirzīti līdz gāzes kamerām
  transportēšanas grozos,
  tos neizkraujot. |
| --- | --- |

7.2.

Mājputniem paredzētajām iekārtām jābūt projektētām un uzbūvētām tā, lai dzīvnieki tiktu novirzīti līdz gāzes kamerām
  transportēšanas grozos,
  tos neizkraujot.

| 7.2. | Dzīvi cāļi būtu jānogādā gāzes kamerā vai nu
  transportēšanas grozos
  vai uz konveijera lentām. |
| --- | --- |

7.2.

Dzīvi cāļi būtu jānogādā gāzes kamerā vai nu
  transportēšanas grozos
  vai uz konveijera lentām.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1.2. punkts

| 1.2. | Dzīvniekus pēc to atvešanas izkrauj, cik ātri vien iespējams, un pēc tam nokauj bez liekas kavēšanās.



  Mājputnu un zaķveidīgo gadījumā kopējais transportēšanas laiks un laiks starp izkraušanu un nokaušanu nedrīkst pārsniegt 12 stundas.




  Zīdītāju gadījumā, izņemot zaķveidīgos, kopējais transporta laiks un laiks starp izkraušanu un nokaušanu nedrīkst pārsniegt:










  (a) | 19 stundas attiecībā uz dzīvnieku mazuļiem; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Mājputnu un zaķveidīgo gadījumā kopējais transportēšanas laiks un laiks starp izkraušanu un nokaušanu nedrīkst pārsniegt 12 stundas.

Zīdītāju gadījumā, izņemot zaķveidīgos, kopējais transporta laiks un laiks starp izkraušanu un nokaušanu nedrīkst pārsniegt:

(a)

19 stundas attiecībā uz dzīvnieku mazuļiem;

| (b) | 24 stundas attiecībā uz zirgiem un cūkām; |
| --- | --- |

(b)

24 stundas attiecībā uz zirgiem un cūkām;

| (c) | 29 stundas attiecībā uz atgremotājiem. |
| --- | --- |

(c)

29 stundas attiecībā uz atgremotājiem.

Pēc šā termiņa beigām dzīvniekus jāizvieto, jāpabaro un pēc tam attiecīgi jādod pietiekošs daudzums barības ar noteiktiem intervāliem. Šādos gadījumos dzīvniekus nodrošina ar guļvietas segumu vai ekvivalentu materiālu, kas garantē komforta līmeni, kas piemērots katrai sugai un attiecīgajam dzīvnieku skaitam. Šim materiālam jāgarantē adekvātu urīna un izkārnījumu absorbēšanu.

svītrots

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1.5. punkts

| 1.5 | Kaušanai paredzētajiem dzīvnieku mazuļiem, laktācijas piena lopiem, mātītēm, kas dzemdējušas transportēšanas laikā vai dzīvniekiem, kuri transportēti konteineros, ir priekšroka salīdzinājumā ar pārējiem dzīvniekiem. Ja to nodrošināt nav iespējams, jārada apstākļi, kas atbrīvotu viņus no ciešanām, jo īpaši:









  (a) | slaucot piena lopus intervālos, kas nav garāki par 12 stundām; |
| --- | --- | --- |

1.5

(a)

slaucot piena lopus intervālos, kas nav garāki par 12 stundām;

| (b) | nodrošinot atbilstošus apstākļus zīdīšanai un jaundzimušo dzīvnieku labturībai gadījumā, ja kāda mātīte ir dzemdējusi; |
| --- | --- |

(b)

nodrošinot atbilstošus apstākļus zīdīšanai un jaundzimušo dzīvnieku labturībai gadījumā, ja kāda mātīte ir dzemdējusi;

| (c) | nodrošinot ūdeni gadījumos, ja dzīvnieki piedzimuši konteineros. |
| --- | --- |

(c)

nodrošinot ūdeni gadījumos, ja dzīvnieki piedzimuši konteineros.

svītrots

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1.7. punkts – c apakšpunkts

| c) | pacelt vai vilkt dzīvniekus aiz galvas, ausīm, ragiem, kājām, astes vai vilnas, vai apieties ar viņiem veidos, kas radītu neizbēgamas sāpes vai ciešanas; |
| --- | --- |

c)

pacelt vai vilkt dzīvniekus aiz galvas, ausīm, ragiem, kājām, astes vai vilnas, vai apieties ar viņiem veidos, kas radītu neizbēgamas sāpes vai ciešanas;

| c) | pacelt vai vilkt dzīvniekus aiz galvas, ausīm, ragiem, kājām
  (izņemot mājputnus un zaķveidīgos),
  astes vai vilnas, vai apieties ar viņiem veidos, kas radītu neizbēgamas sāpes vai ciešanas; |
| --- | --- |

c)

pacelt vai vilkt dzīvniekus aiz galvas, ausīm, ragiem, kājām
  (izņemot mājputnus un zaķveidīgos),
  astes vai vilnas, vai apieties ar viņiem veidos, kas radītu neizbēgamas sāpes vai ciešanas;

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1.8.a punkts (jauns)

| 1.8.a | Elektriskās apdullināšanas iekārtas nedrīkst izmantot dzīvnieku imobilizācijai vai, lai piespiestu dzīvniekus kustēties. |
| --- | --- |

1.8.a

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1.8.b punkts (jauns)

| 1.8b | Dzīvniekus, kuri nav spējīgi pārvietoties, nedrīkst vilkt uz kaušanas vietu, bet tie ir jānokauj tur, kur tie atrodas. |
| --- | --- |

1.8b

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2.1. punkts

| 2.1. | Katram
  dzīvniekam jābūt pietiekami daudz vietas, lai stāvētu, apgultos un apgrieztos. |
| --- | --- |

2.1.

Katram
  dzīvniekam jābūt pietiekami daudz vietas, lai stāvētu, apgultos un apgrieztos.

| 2.1. | Izņemot lielus mājdzīvniekus, kurus saprātīgu laika posmu tur atsevišķā iežogojumā, katram
  dzīvniekam ir jābūt pietiekami daudz vietas, lai stāvētu, apgultos un apgrieztos. |
| --- | --- |

2.1.

Izņemot lielus mājdzīvniekus, kurus saprātīgu laika posmu tur atsevišķā iežogojumā, katram
  dzīvniekam ir jābūt pietiekami daudz vietas, lai stāvētu, apgultos un apgrieztos.

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2.a punkts (jauns)

| 2.a | Apdullināšana ar triecienpistoli



  Triecienpistole jānovieto tā, lai nodrošinātu, ka šāviņš iekļūst smadzeņu garozā. Īpaši, ir aizliegta liellopu šaušana pakausī. Aitas un kazas drīkst šaut pakausī, ja ragu dēļ to nevar izdarīt pieras daļā. Šādos gadījumos šāviens jāveic tūliņ aiz ragu pamatnes un jātēmē mutes virzienā, asiņošanai jāsākas 15 sekunžu laikā pēc šāviena izdarīšanas.










  2.a2 | Ja izmanto triecienpistoli, tās lietotājam pistole jāpārbauda, lai pārliecinātos, ka triecienu nesošais elements pēc katra šāviena pilnībā ievelkas un ieņem agrāko stāvokli. Ja tā nenotiek, instrumentu nedrīkst izmantot, iekams tas nav salabots. |
| --- | --- | --- |

2.a

Triecienpistole jānovieto tā, lai nodrošinātu, ka šāviņš iekļūst smadzeņu garozā. Īpaši, ir aizliegta liellopu šaušana pakausī. Aitas un kazas drīkst šaut pakausī, ja ragu dēļ to nevar izdarīt pieras daļā. Šādos gadījumos šāviens jāveic tūliņ aiz ragu pamatnes un jātēmē mutes virzienā, asiņošanai jāsākas 15 sekunžu laikā pēc šāviena izdarīšanas.

2.a2

Ja izmanto triecienpistoli, tās lietotājam pistole jāpārbauda, lai pārliecinātos, ka triecienu nesošais elements pēc katra šāviena pilnībā ievelkas un ieņem agrāko stāvokli. Ja tā nenotiek, instrumentu nedrīkst izmantot, iekams tas nav salabots.

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2.b punkts (jauns)

| 2.b | Dzīvnieku sapīšana



  Dzīvnieku nedrīkst ievietot apdullināšanas iekārtā un tā galvu nedrīkst ievietot iekārtā, kas ierobežo dzīvnieka kustības, ja vien darbinieks, kas apdullinās dzīvnieku, ir gatavs to veikt, tiklīdz dzīvnieks ir ievietots apdullināšanas iekārtā vai tiklīdz tā galva ir piesieta. |
| --- | --- |

2.b

Dzīvnieku nedrīkst ievietot apdullināšanas iekārtā un tā galvu nedrīkst ievietot iekārtā, kas ierobežo dzīvnieka kustības, ja vien darbinieks, kas apdullinās dzīvnieku, ir gatavs to veikt, tiklīdz dzīvnieks ir ievietots apdullināšanas iekārtā vai tiklīdz tā galva ir piesieta.

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3.1. punkts

| 3.1. | Ja viena un tā pati persona ir atbildīga par dzīvnieku apdullināšanu, važošanu, pacelšanu un atasiņošanu, tad šī persona visas minētās darbības veic secīgi ar vienu dzīvnieku pirms procedūras atkārtošanas ar nākamo dzīvnieku. |
| --- | --- |

3.1.

Ja viena un tā pati persona ir atbildīga par dzīvnieku apdullināšanu, važošanu, pacelšanu un atasiņošanu, tad šī persona visas minētās darbības veic secīgi ar vienu dzīvnieku pirms procedūras atkārtošanas ar nākamo dzīvnieku.

| 3.1. | Ja viena un tā pati persona ir atbildīga par dzīvnieku apdullināšanu, važošanu, pacelšanu un atasiņošanu, tad šī persona visas minētās darbības veic secīgi ar vienu dzīvnieku pirms procedūras atkārtošanas ar nākamo dzīvnieku.
  Šo prasību nepiemēro, ja tiek izmantota dzīvnieku apdullināšana grupā. |
| --- | --- |

3.1.

Ja viena un tā pati persona ir atbildīga par dzīvnieku apdullināšanu, važošanu, pacelšanu un atasiņošanu, tad šī persona visas minētās darbības veic secīgi ar vienu dzīvnieku pirms procedūras atkārtošanas ar nākamo dzīvnieku.
  Šo prasību nepiemēro, ja tiek izmantota dzīvnieku apdullināšana grupā.

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3.1.a punkts (jauns)

| 3.1a. | Dzīvnieku atasiņošana ir jāsāk tūlīt pēc apdullināšanas un jāveic tādā veidā, lai veiktu ātru un pilnīgu atasiņošanu. |
| --- | --- |

3.1a.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3.2.a punkts (jauns)

| 3.2a | Laikā starp asinsvadu pārgriešanu un atasiņošanas beigām dzīvniekus nedrīkst tālāk apstrādāt vai veikt elektrisku stimulāciju, un nekādā gadījumā:









  a) | ne ātrāk par 120 sekundēm attiecībā uz tītariem vai zosīm; |
| --- | --- | --- |

3.2a

a)

ne ātrāk par 120 sekundēm attiecībā uz tītariem vai zosīm;

| b) | ne ātrāk par 90 sekundēm attiecībā uz citiem mājputniem; |
| --- | --- |

b)

ne ātrāk par 90 sekundēm attiecībā uz citiem mājputniem;

| c) | ne ātrāk par 30 sekundēm attiecībā uz apdullinātiem liellopiem; |
| --- | --- |

c)

ne ātrāk par 30 sekundēm attiecībā uz apdullinātiem liellopiem;

| d) | ne ātrāk par 120 sekundēm attiecībā uz liellopiem, kas nav apdullināti; |
| --- | --- |

d)

ne ātrāk par 120 sekundēm attiecībā uz liellopiem, kas nav apdullināti;

| e) | ne ātrāk par 20 sekundēm attiecībā uz aitām, kazām, cūkām un briežiem. |
| --- | --- |

e)

ne ātrāk par 20 sekundēm attiecībā uz aitām, kazām, cūkām un briežiem.

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3.2.b punkts (jauns)

| 3.2.b | Ja tiek kauts grūsns dzīvnieks:









  a) | ja dzemde ir neskarta, embrijs paliek dzemdē, līdz tas nobeidzas; |
| --- | --- | --- |

3.2.b

a)

ja dzemde ir neskarta, embrijs paliek dzemdē, līdz tas nobeidzas;

| b) | ja nav pārliecības par grūsnību vai ja dzīvnieka dzemdē pēc kaušanas tiek atrasts dzīvs embrijs, tas nekavējoties ir jāizņem, jāapdullina ar caururbjošu triecienpistoli un jānogalina atasiņojot. |
| --- | --- |

b)

ja nav pārliecības par grūsnību vai ja dzīvnieka dzemdē pēc kaušanas tiek atrasts dzīvs embrijs, tas nekavējoties ir jāizņem, jāapdullina ar caururbjošu triecienpistoli un jānogalina atasiņojot.

Kautuvēs ir jābūt piemērotām iekārtām, lai ātri veiktu procedūru, ja tāda ir nepieciešama.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3.3. punkts

| 3.3. | Putnus nedrīkst nokaut ar automātiskajiem kakla nocirtējiem, ja nav iespējams pārliecināties, vai kakla nocirtēji ir sekmīgi pārgriezuši asinsvadus. Ja tas nav izdevies, putns nekavējoties
  jānonāvē
  . |
| --- | --- |

3.3.

Putnus nedrīkst nokaut ar automātiskajiem kakla nocirtējiem, ja nav iespējams pārliecināties, vai kakla nocirtēji ir sekmīgi pārgriezuši asinsvadus. Ja tas nav izdevies, putns nekavējoties
  jānonāvē
  .

| 3.3. | Putnus nedrīkst nokaut ar automātiskajiem kakla nocirtējiem, ja nav iespējams pārliecināties, vai kakla nocirtēji ir sekmīgi pārgriezuši asinsvadus. Ja tas nav izdevies, putns nekavējoties
  jānokauj
  . |
| --- | --- |

3.3.

Putnus nedrīkst nokaut ar automātiskajiem kakla nocirtējiem, ja nav iespējams pārliecināties, vai kakla nocirtēji ir sekmīgi pārgriezuši asinsvadus. Ja tas nav izdevies, putns nekavējoties
  jānokauj
  .

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

IV pielikums – fa punkts (jauns)

| fa) | kažokzvēru kaušana.



  Apiešanās ar dzīvniekiem un to sapīšanas praktiskie aspekti.




  Apdullināšanas metožu praktiskie aspekti.




  Apdullināšanas un/vai kaušanas metožu rezerves varianti.




  Apdullināšanas un/vai kaušanas iekārtu ekspluatācija.




  Apdullināšanas efektivitātes kontrole. |
| --- | --- |

fa)

Apiešanās ar dzīvniekiem un to sapīšanas praktiskie aspekti.

Apdullināšanas metožu praktiskie aspekti.

Apdullināšanas un/vai kaušanas metožu rezerves varianti.

Apdullināšanas un/vai kaušanas iekārtu ekspluatācija.

Apdullināšanas efektivitātes kontrole.

---

(1)  

  OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maija

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/347

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaEiropas Bēgļu fonds 2008.–2013. gadam ***I

P6_TA(2009)0375

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2007/EK, ar ko laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Bēgļu fondu, attiecībā uz finansējuma apturēšanu noteiktām Kopienas darbībām un to finansējuma ierobežojumu izmaiņām (COM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0067),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 63. panta pirmās daļas 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0070/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0280/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/348

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaObligātie standarti patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija)***I

P6_TA(2009)0376

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija) (COM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Koplēmuma procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0815),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 63. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0477/2008),

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 4. aprīļa vēstuli Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0285/2009),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaP6_TC1-COD(2008)0244

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/.../EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (pārstrādāta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 63. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvā 2003/9/EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (4), tiks veiktas vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētā direktīva ir jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvā 2003/9/EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai (4), tiks veiktas vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētā direktīva ir jāpārstrādā.

| (2) | Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, likumīgi meklē aizsardzību Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, likumīgi meklē aizsardzību Kopienā.

| (3) | Eiropadome 15. un 1999. gada 16. oktobrī Tamperē īpašā sanāksmē vienojās radīt kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencija par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu, pilnīga un ietveroša piemērošana, tādējādi saglabājot neizraidīšanas principu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 15. un 1999. gada 16. oktobrī Tamperē īpašā sanāksmē vienojās radīt kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencija par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu, pilnīga un ietveroša piemērošana, tādējādi saglabājot neizraidīšanas principu.

| (4) | Tamperes sanāksmes secinājumi paredz, ka kopējā Eiropas patvēruma sistēmā jau tuvākajā laikā būtu jāietver kopēji minimālie nosacījumi patvēruma meklētāju uzņemšanai. |
| --- | --- |

(4)

Tamperes sanāksmes secinājumi paredz, ka kopējā Eiropas patvēruma sistēmā jau tuvākajā laikā būtu jāietver kopēji minimālie nosacījumi patvēruma meklētāju uzņemšanai.

| (5) | Minimālo standartu noteikšana patvēruma meklētāju uzņemšanai ir turpmākais pasākums Eiropas patvēruma politikā. |
| --- | --- |

(5)

Minimālo standartu noteikšana patvēruma meklētāju uzņemšanai ir turpmākais pasākums Eiropas patvēruma politikā.

| (6) | Pirmais posms kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidē, kura rezultātā ilgtermiņā būtu jāizveido visā Savienībā derīga kopēja procedūra un vienots statuss tiem, kam piešķirts patvērums, tagad ir noslēgts. 2004. gada 4. novembra Eiropadome pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laika posmā no 2005. līdz 2010. gadam. Šajā saistībā Hāgas programmā ║ Komisija tika aicināta pabeigt novērtēšanu pirmā posma juridiskajiem instrumentiem un iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam otrā posma instrumentus un pasākumus, lai tos varētu pieņemt līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Pirmais posms kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidē, kura rezultātā ilgtermiņā būtu jāizveido visā Savienībā derīga kopēja procedūra un vienots statuss tiem, kam piešķirts patvērums, tagad ir noslēgts. 2004. gada 4. novembra Eiropadome pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laika posmā no 2005. līdz 2010. gadam. Šajā saistībā Hāgas programmā ║ Komisija tika aicināta pabeigt novērtēšanu pirmā posma juridiskajiem instrumentiem un iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam otrā posma instrumentus un pasākumus, lai tos varētu pieņemt līdz 2010. gadam.

| (7) | Ņemot vērā veikto novērtējumu rezultātus, ir pareizi šajā posmā apstiprināt principus, kas ir Direktīvas 2003/9/EK pamatā, lai nodrošinātu patvēruma meklētājiem uzlabotus uzņemšanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā veikto novērtējumu rezultātus, ir pareizi šajā posmā apstiprināt principus, kas ir Direktīvas 2003/9/EK pamatā, lai nodrošinātu patvēruma meklētājiem uzlabotus uzņemšanas nosacījumus.

| (8) | Lai visā Savienībā nodrošinātu vienādu attieksmi pret patvēruma meklētājiem, šī direktīva jāpiemēro visos procedūru posmos un visu veidu procedūrās saistībā ar starptautiskās aizsardzības pieteikumiem, kā arī visās tajās vietās un telpās, kur uzņem patvēruma meklētājus. |
| --- | --- |

(8)

Lai visā Savienībā nodrošinātu vienādu attieksmi pret patvēruma meklētājiem, šī direktīva jāpiemēro visos procedūru posmos un visu veidu procedūrās saistībā ar starptautiskās aizsardzības pieteikumiem, kā arī visās tajās vietās un telpās, kur uzņem patvēruma meklētājus.

| (9) | Dalībvalstīm, piemērojot šo direktīvu, jātiecas nodrošināt pilnīgu atbilstību principiem par bērna interesēm un ģimenes vienotības nozīmību saskaņā ar attiecīgi 1989. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm, piemērojot šo direktīvu, jātiecas nodrošināt pilnīgu atbilstību principiem par bērna interesēm un ģimenes vienotības nozīmību saskaņā ar attiecīgi 1989. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju.

| (10) | Attieksmē pret personām, uz kurām attiecas šī direktīva, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi to pieņemtiem starptautisko tiesību aktiem,. |
| --- | --- |

(10)

Attieksmē pret personām, uz kurām attiecas šī direktīva, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi to pieņemtiem starptautisko tiesību aktiem,.

| (11) | Nepieciešams noteikt minimālos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai, kas
  parasti
  ir pietiekami, lai nodrošinātu viņiem cilvēka cienīgu dzīves līmeni un salīdzināmus dzīves apstākļus visās dalībvalstīs ▐. |
| --- | --- |

(11)

Nepieciešams noteikt minimālos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai, kas
  parasti
  ir pietiekami, lai nodrošinātu viņiem cilvēka cienīgu dzīves līmeni un salīdzināmus dzīves apstākļus visās dalībvalstīs ▐.

| (12) | Patvēruma meklētāju uzņemšanas nosacījumu saskaņošanai būtu jāpalīdz ierobežot patvēruma meklētāju otrreizēju plūsmu dažādo uzņemšanas nosacījumu dēļ. |
| --- | --- |

(12)

Patvēruma meklētāju uzņemšanas nosacījumu saskaņošanai būtu jāpalīdz ierobežot patvēruma meklētāju otrreizēju plūsmu dažādo uzņemšanas nosacījumu dēļ.

| (13) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī lai garantētu saskaņotību ar spēkā esošo ES acquis patvēruma jomā, jo īpaši ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība (5), šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu, ir jāpaplašina šīs direktīvas darbības joma, lai iekļautu alternatīvās aizsardzības pieteikuma iesniedzējus. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kā arī lai garantētu saskaņotību ar spēkā esošo ES acquis patvēruma jomā, jo īpaši ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība (5), šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu, ir jāpaplašina šīs direktīvas darbības joma, lai iekļautu alternatīvās aizsardzības pieteikuma iesniedzējus.

| (14) | Lai sekmētu patvēruma meklētāju pašpietiekamību un ierobežotu lielās atšķirības dalībvalstu starpā, ir būtiski sniegt skaidrus noteikumus par patvēruma meklētāju piekļuvi darba tirgum. |
| --- | --- |

(14)

Lai sekmētu patvēruma meklētāju pašpietiekamību un ierobežotu lielās atšķirības dalībvalstu starpā, ir būtiski sniegt skaidrus noteikumus par patvēruma meklētāju piekļuvi darba tirgum.

| (15) | Tūlītējai to personu identifikācijai un uzraudzībai, kurām ir īpašas vajadzības, jābūt valsts iestāžu galvenajām rūpēm, lai nodrošinātu, ka viņu uzņemšana ir izstrādāta tā, lai apmierinātu viņu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(15)

Tūlītējai to personu identifikācijai un uzraudzībai, kurām ir īpašas vajadzības, jābūt valsts iestāžu galvenajām rūpēm, lai nodrošinātu, ka viņu uzņemšana ir izstrādāta tā, lai apmierinātu viņu īpašās vajadzības.

| (16) | Patvēruma meklētāju aizturēšana jāpiemēro saskaņā ar pamatprincipu, ka personu nedrīkst aizturēt tikai tāpēc, ka viņš/viņa vēlas iegūt starptautisku aizsardzību,
  kā tas noteikts arī starptautisko tiesību saistībās, ko uzņēmušās dalībvalstis,
  īpaši atbilstoši 31. pantam 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļu statusu. Konkrēti, dalībvalstis nedrīkst patvēruma meklētājiem piemērot sodus, pamatojoties uz nelegālu ieceļošanu vai uzturēšanos, un pārvietošanās ierobežojumus jānosaka tikai vajadzības gadījumā. Šajā saistībā patvēruma meklētāju aizturēšanai jābūt iespējamai tikai ļoti skaidri definētos izņēmuma apstākļos, kas paredzēti šajā direktīvā, un atbilstoši vajadzības un proporcionalitātes principam gan attiecībā uz šādu aizturēšanas veidu, gan mērķi. Ja patvēruma meklētājus aiztur, viņiem jābūt tiesībām uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem valsts tiesā. |
| --- | --- |

(16)

Patvēruma meklētāju aizturēšana jāpiemēro saskaņā ar pamatprincipu, ka personu nedrīkst aizturēt tikai tāpēc, ka viņš/viņa vēlas iegūt starptautisku aizsardzību,
  kā tas noteikts arī starptautisko tiesību saistībās, ko uzņēmušās dalībvalstis,
  īpaši atbilstoši 31. pantam 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijā par bēgļu statusu. Konkrēti, dalībvalstis nedrīkst patvēruma meklētājiem piemērot sodus, pamatojoties uz nelegālu ieceļošanu vai uzturēšanos, un pārvietošanās ierobežojumus jānosaka tikai vajadzības gadījumā. Šajā saistībā patvēruma meklētāju aizturēšanai jābūt iespējamai tikai ļoti skaidri definētos izņēmuma apstākļos, kas paredzēti šajā direktīvā, un atbilstoši vajadzības un proporcionalitātes principam gan attiecībā uz šādu aizturēšanas veidu, gan mērķi. Ja patvēruma meklētājus aiztur, viņiem jābūt tiesībām uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem valsts tiesā.

| (17) | Pret aizturētiem pieteikuma iesniedzējiem jāizturas, pilnībā ievērojot cilvēka cieņu, un viņu uzņemšana jāveic tā, lai apmierinātu viņu vajadzības šādā situācijā. Dalībvalstīm jo īpaši būtu jānodrošina atbilstība 1989. gada ANO Konvencijas par bērna tiesībām 37. pantam. |
| --- | --- |

(17)

Pret aizturētiem pieteikuma iesniedzējiem jāizturas, pilnībā ievērojot cilvēka cieņu, un viņu uzņemšana jāveic tā, lai apmierinātu viņu vajadzības šādā situācijā. Dalībvalstīm jo īpaši būtu jānodrošina atbilstība 1989. gada ANO Konvencijas par bērna tiesībām 37. pantam.

| (18) | Lai nodrošinātu minimālās procesuālās garantijas, kurās ir iespējas sazināties ar organizācijām vai personu grupām, kas nodrošina juridisko palīdzību, jāsniedz informācija par šādām organizācijām un personu grupām. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu minimālās procesuālās garantijas, kurās ir iespējas sazināties ar organizācijām vai personu grupām, kas nodrošina juridisko palīdzību, jāsniedz informācija par šādām organizācijām un personu grupām.

| (19) | Uzņemšanas sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas iespējas jāierobežo, nosakot apstākļus, kuros uzņemšanas nosacījumus patvēruma meklētājiem var pasliktināt vai šādu uzņemšanu atteikt, vienlaikus nodrošinot cilvēka cienīgu dzīves līmeni visiem patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

(19)

Uzņemšanas sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas iespējas jāierobežo, nosakot apstākļus, kuros uzņemšanas nosacījumus patvēruma meklētājiem var pasliktināt vai šādu uzņemšanu atteikt, vienlaikus nodrošinot cilvēka cienīgu dzīves līmeni visiem patvēruma meklētājiem.

| (20) | Jānodrošina valstu uzņemšanas sistēmu efektivitāte un sadarbība starp dalībvalstīm patvēruma meklētāju uzņemšanas jomā. |
| --- | --- |

(20)

Jānodrošina valstu uzņemšanas sistēmu efektivitāte un sadarbība starp dalībvalstīm patvēruma meklētāju uzņemšanas jomā.

| (21) | Jārosina pienācīga saskaņotība starp kompetentām iestādēm attiecībā uz patvēruma meklētāju uzņemšanu, un šā iemesla dēļ jāsekmē saskaņotas attiecības starp vietējo kopienu un izmitināšanas centriem. |
| --- | --- |

(21)

Jārosina pienācīga saskaņotība starp kompetentām iestādēm attiecībā uz patvēruma meklētāju uzņemšanu, un šā iemesla dēļ jāsekmē saskaņotas attiecības starp vietējo kopienu un izmitināšanas centriem.

| (22) | Minimālie standarti pēc savas būtības neliedz dalībvalstīm pilnvaras ieviest vai uzturēt labvēlīgākus noteikumus trešo valstu pilsoņiem un bezvalstniekiem, kas prasa starptautisku aizsardzību dalībvalstī. |
| --- | --- |

(22)

Minimālie standarti pēc savas būtības neliedz dalībvalstīm pilnvaras ieviest vai uzturēt labvēlīgākus noteikumus trešo valstu pilsoņiem un bezvalstniekiem, kas prasa starptautisku aizsardzību dalībvalstī.

| (23) | Šādā garā dalībvalstis arī ir aicinātas piemērot minētās direktīvas noteikumus saistībā ar procedūrām, ar kurām pieņem lēmumus par pieteikumiem citādai aizsardzībai nekā tā, kas izriet no Direktīvas 2004/83/EK. |
| --- | --- |

(23)

Šādā garā dalībvalstis arī ir aicinātas piemērot minētās direktīvas noteikumus saistībā ar procedūrām, ar kurām pieņem lēmumus par pieteikumiem citādai aizsardzībai nekā tā, kas izriet no Direktīvas 2004/83/EK.

| (24) | Lai segtu visus patvēruma meklētāju uzņemšanas minimālo standartu uzlabojumus, proporcionāli būtu jāpalielina līdzekļi, ko Eiropas Savienība ir piešķīrusi šādu uzlabojumu izmaksu segšanai, jo sevišķi gadījumos, kad dalībvalstis izjūt īpašu un nesamērīgu spiedienu uz šo valstu patvēruma sistēmām, jo īpaši to ģeogrāfiskā vai demogrāfiskā stāvokļa dēļ. |
| --- | --- |

(24)

Lai segtu visus patvēruma meklētāju uzņemšanas minimālo standartu uzlabojumus, proporcionāli būtu jāpalielina līdzekļi, ko Eiropas Savienība ir piešķīrusi šādu uzlabojumu izmaksu segšanai, jo sevišķi gadījumos, kad dalībvalstis izjūt īpašu un nesamērīgu spiedienu uz šo valstu patvēruma sistēmām, jo īpaši to ģeogrāfiskā vai demogrāfiskā stāvokļa dēļ.

| (25) | Šīs direktīvas piemērošana būtu pastāvīgi jāizvērtē. |
| --- | --- |

(25)

Šīs direktīvas piemērošana būtu pastāvīgi jāizvērtē.

| (26) | Tā kā šīs direktīvas mērķis, proti, izveidot minimālos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai dalībvalstīs, nav adekvāti sasniedzami dalībvalstu spēkiem un piedāvātās rīcības vēriena un seku dēļ šādu mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā šīs direktīvas mērķis, proti, izveidot minimālos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai dalībvalstīs, nav adekvāti sasniedzami dalībvalstu spēkiem un piedāvātās rīcības vēriena un seku dēļ šādu mērķi labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī direktīva neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.

| (27) | Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šī direktīva īpaši cenšas pilnībā respektēt cilvēka cieņu un veicināt minētās hartas 1.,
  4.,
  6., 7., 18., 24. un 47. panta piemērošanu, un tāpēc tā būtu atbilstoši jāīsteno. |
| --- | --- |

(27)

Šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Šī direktīva īpaši cenšas pilnībā respektēt cilvēka cieņu un veicināt minētās hartas 1.,
  4.,
  6., 7., 18., 24. un 47. panta piemērošanu, un tāpēc tā būtu atbilstoši jāīsteno.

| (28) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri būtiski mainīti salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus izriet no iepriekšējās direktīvas. |
| --- | --- |

(28)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri būtiski mainīti salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu. Pienākums transponēt nemainītos noteikumus izriet no iepriekšējās direktīvas.

| (29) | Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz II pielikuma B daļā norādīto termiņu šīs direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

(29)

Šī direktīva nedrīkst skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz II pielikuma B daļā norādīto termiņu šīs direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠAS ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

MĒRĶIS, DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA

1. pants

Mērķis

Šīs direktīvas mērķis ir noteikt minimālos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai dalībvalstīs.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā ir šādas definīcijas:

| a) | ‘starptautiskās aizsardzības pieteikums’ ir pieteikums starptautiskās aizsardzības saņemšanai saskaņā ar Direktīvas 2004/83/EK
  2. panta g) punkta
  definīciju; |
| --- | --- |

a)

‘starptautiskās aizsardzības pieteikums’ ir pieteikums starptautiskās aizsardzības saņemšanai saskaņā ar Direktīvas 2004/83/EK
  2. panta g) punkta
  definīciju;

| b) | ‘pieteikuma iesniedzējs’ vai ‘patvēruma meklētājs’ ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums; |
| --- | --- |

b)

‘pieteikuma iesniedzējs’ vai ‘patvēruma meklētājs’ ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums;

| c) | ‘ģimenes locekļi’, ciktāl šāda ģimene ir bijusi izcelsmes valstī, ir šādi pieteikuma iesniedzēja ģimenes locekļi, kas ir tajā pašā dalībvalstī saistībā ar starptautiskās aizsardzības pieteikumu:






  i) | patvēruma meklētāja laulātais vai viņa / viņas neprecējies partneris, ar kuru viņam / viņai ir stabilas attiecības, ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas attiecināmi uz ārvalstniekiem, vai atbilstoši praksei attiecīgajā dalībvalstī neprecētus pārus uzskata par pielīdzināmiem precētiem pāriem; |
| --- | --- | --- |

c)

‘ģimenes locekļi’, ciktāl šāda ģimene ir bijusi izcelsmes valstī, ir šādi pieteikuma iesniedzēja ģimenes locekļi, kas ir tajā pašā dalībvalstī saistībā ar starptautiskās aizsardzības pieteikumu:

i)

patvēruma meklētāja laulātais vai viņa / viņas neprecējies partneris, ar kuru viņam / viņai ir stabilas attiecības, ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas attiecināmi uz ārvalstniekiem, vai atbilstoši praksei attiecīgajā dalībvalstī neprecētus pārus uzskata par pielīdzināmiem precētiem pāriem;

| ii) | pieteikuma iesniedzēja vai iepriekš i) punktā minēto pāru nepilngadīgie bērni ar nosacījumu, ka viņi ir neprecējušies, un neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

ii)

pieteikuma iesniedzēja vai iepriekš i) punktā minēto pāru nepilngadīgie bērni ar nosacījumu, ka viņi ir neprecējušies, un neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos;

| iii) | pāru, kas minēti iepriekš i) apakšpunktā, vai pieteikuma iesniedzēja precētie nepilngadīgie bērni neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā, vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos,
  bet ar nosacījumu, ka viņiem nepievienojas laulātie,
  ja viņu interesēs ir uzturēties kopā ar pieteikuma iesniedzēju; |
| --- | --- |

iii)

pāru, kas minēti iepriekš i) apakšpunktā, vai pieteikuma iesniedzēja precētie nepilngadīgie bērni neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā, vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos,
  bet ar nosacījumu, ka viņiem nepievienojas laulātie,
  ja viņu interesēs ir uzturēties kopā ar pieteikuma iesniedzēju;

| iv) | pieteikuma iesniedzēja tēvs, māte vai aizbildnis, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs un neprecējies vai ja viņš / viņa ir nepilngadīgs(-a) un precējies(-usies),
  bet un nepievienojas laulātais
  , un viņa/viņas interesēs ir uzturēties kopā ar tēvu, māti vai aizbildni; |
| --- | --- |

iv)

pieteikuma iesniedzēja tēvs, māte vai aizbildnis, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs un neprecējies vai ja viņš / viņa ir nepilngadīgs(-a) un precējies(-usies),
  bet un nepievienojas laulātais
  , un viņa/viņas interesēs ir uzturēties kopā ar tēvu, māti vai aizbildni;

| v) | pieteikuma iesniedzēja neprecētie brāļi un māsas, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs un neprecējies vai ja pieteikuma iesniedzējs vai viņa / viņas brāļi un māsas ir nepilngadīgi un laulāti,
  bet nepievienojas laulātais
  , un vienas vai vairāku šo personu interesēs ir dzīvot kopā; |
| --- | --- |

v)

pieteikuma iesniedzēja neprecētie brāļi un māsas, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgs un neprecējies vai ja pieteikuma iesniedzējs vai viņa / viņas brāļi un māsas ir nepilngadīgi un laulāti,
  bet nepievienojas laulātais
  , un vienas vai vairāku šo personu interesēs ir dzīvot kopā;

| vi) | apgādājamas pilngadīgas personas ar īpašām vajadzībām. |
| --- | --- |

vi)

apgādājamas pilngadīgas personas ar īpašām vajadzībām.

| d) | ‘procedūras’ un ‘pārsūdzības’ ir procedūras un pārsūdzības, ko dalībvalstis noteikušas savos tiesību aktos; |
| --- | --- |

d)

‘procedūras’ un ‘pārsūdzības’ ir procedūras un pārsūdzības, ko dalībvalstis noteikušas savos tiesību aktos;

| e) | ‘nepilngadīgais’ ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas jaunāks par 18 gadiem; |
| --- | --- |

e)

‘nepilngadīgais’ ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas jaunāks par 18 gadiem;

| f) | ‘nepilngadīgais bez pavadības’ ir nepilngadīga persona, kura ieradusies dalībvalstu teritorijā bez tādu pieaugušo pavadības, kas ir par viņu atbildīgi saskaņā ar tiesību aktu vai paražu, kamēr šāda persona nav par viņu uzņēmusies aizgādību; tas ietver nepilngadīgo, kas palicis bez pavadītājiem pēc ierašanās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

f)

‘nepilngadīgais bez pavadības’ ir nepilngadīga persona, kura ieradusies dalībvalstu teritorijā bez tādu pieaugušo pavadības, kas ir par viņu atbildīgi saskaņā ar tiesību aktu vai paražu, kamēr šāda persona nav par viņu uzņēmusies aizgādību; tas ietver nepilngadīgo, kas palicis bez pavadītājiem pēc ierašanās dalībvalstīs;

| g) | ‘uzņemšanas nosacījumi’ ir pasākumu kopums, ko dalībvalstis garantē patvēruma meklētājiem saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

g)

‘uzņemšanas nosacījumi’ ir pasākumu kopums, ko dalībvalstis garantē patvēruma meklētājiem saskaņā ar šo direktīvu;

| h) | ‘uzņemšanas materiālie nosacījumi’ ir uzņemšanas nosacījumi, kas ietver mājokli, pārtiku un apģērbu, kurus nodrošina natūrā vai kā finansiālus pabalstus vai talonus, vai kā iepriekš minēto trīs iespēju kombināciju, un dienas naudu; |
| --- | --- |

h)

‘uzņemšanas materiālie nosacījumi’ ir uzņemšanas nosacījumi, kas ietver mājokli, pārtiku un apģērbu, kurus nodrošina natūrā vai kā finansiālus pabalstus vai talonus, vai kā iepriekš minēto trīs iespēju kombināciju, un dienas naudu;

| i) | ‘aizturēšana’ ir dalībvalsts veikta patvēruma meklētāja ieslodzīšana noteiktā vietā, kur pieteikuma iesniedzējam vai iesniedzējai ir liegta pārvietošanās brīvība; |
| --- | --- |

i)

‘aizturēšana’ ir dalībvalsts veikta patvēruma meklētāja ieslodzīšana noteiktā vietā, kur pieteikuma iesniedzējam vai iesniedzējai ir liegta pārvietošanās brīvība;

| j) | ‘izmitināšanas centrs’ ir vieta, kura ir izmantota kā kopīgs mājoklis patvēruma meklētājiem. |
| --- | --- |

j)

‘izmitināšanas centrs’ ir vieta, kura ir izmantota kā kopīgs mājoklis patvēruma meklētājiem.

3. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz visiem trešo valstu pilsoņiem un bezvalstniekiem, kas iesnieguši starptautiskās aizsardzības pieteikumu dalībvalsts teritorijā, tostarp pie tās robežas, vai tranzītzonā, kamēr viņiem atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā kā patvēruma meklētājiem, kā arī uz viņu ģimenes locekļiem, ja uz viņiem attiecināms šāds starptautiskās aizsardzības pieteikums saskaņā ar attiecīgās valsts piemērojamiem tiesību aktiem.

2.   Šo direktīvu nepiemēro, ja dalībvalstu pārstāvniecībās iesniegta prasība pēc diplomātiskā vai teritoriālā patvēruma.

3.   Šo direktīvu nepiemēro, ja piemēro Padomes Direktīvu 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (6).

4.   Dalībvalstis var izlemt par šīs direktīvas piemērošanu saistībā ar procedūrām, kuras tiek izmantotas, pieņemot lēmumus par citāda veida aizsardzības pieteikumiem nekā no Direktīvas 2004/83/EK izrietošā aizsardzība

4. pants

Labvēlīgāki noteikumi

Dalībvalstis var ieviest vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus tādu patvēruma meklētāju un patvēruma meklētāju tuvu radinieku uzņemšanas nosacījumu jomā, kas ir tajā pašā dalībvalstī, ja tie ir atkarīgi no patvēruma meklētāja, vai arī humānu apsvērumu dēļ, ciktāl šādi noteikumi ir saderīgi ar šo direktīvu.

II NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR UZŅEMŠANAS NOSACĪJUMIEM

5. pants

Informācija

1.   Dalībvalstis saprātīgā termiņā, kas nav ilgāks kā piecpadsmit dienas pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas kompetentai iestādei, informē patvēruma meklētājus par viņiem piešķirtajiem pabalstiem un saistībām, kādas viņiem jāievēro attiecībā uz uzņemšanas nosacījumiem.

Dalībvalstis nodrošina, lai patvēruma meklētājiem sniegtu informāciju par organizācijām vai personu grupām, kas nodrošina noteiktu juridisko palīdzību, un organizācijām, kas varētu palīdzēt vai informēt viņus par pieejamajiem uzņemšanas nosacījumiem, tostarp veselības aprūpi.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā noteiktā informācija ir sniegta rakstveidā un pieteikuma iesniedzējam saprotamā valodā
  vai valodā, ko tam vajadzētu saprast
  . Ja nepieciešams, šo informāciju var sniegt arī mutiski.

6. pants

Dokumentācija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka trīs dienās pēc pieteikuma iesniegšanas kompetentajai iestādei patvēruma meklētājam ir izsniegts dokuments uz viņa vai viņas vārda, kas apliecina viņa vai viņas patvēruma meklētāja statusu vai liecina, ka viņam vai viņai atļauts uzturēties dalībvalsts teritorijā līdz viņa vai viņas pieteikuma izskatīšanai.

Netiek prasīts nekāds cits dokuments, lai nodrošinātu
  tiesības un pabalstus, ko saskaņā ar šo direktīvu piešķir patvēruma meklētājiem.

Ja personai, kam pirmajā daļā minētais dokuments izsniegts, nav atļauts pārvietoties visā vai daļā no dalībvalsts teritorijas, dokumentā apliecina arī šādu faktu.

2.   Ja patvēruma meklētājs ir aizturēts, kā arī kamēr izskata starptautiskās aizsardzības pieteikumu, kas iesniegts uz robežas, vai saistībā ar procedūru, ar ko izlemj, vai pieteikuma iesniedzējam ir legālas tiesības ieceļot dalībvalsts teritorijā, dalībvalsts var izslēgt šā panta piemērošanu. Īpašos gadījumos dalībvalstis, izskatot starptautiskās aizsardzības pieteikumu, var izsniegt pretendentiem cita veida liecības, kas ir līdzvērtīgas 1. punktā noteiktajam dokumentam.

3.   Dokumentam, kas noteikts 1. punktā, nav jāapliecina patvēruma meklētāja persona.

4.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu patvēruma meklētājiem 1. punktā noteikto dokumentu, kam jābūt derīgam tik ilgi, kamēr viņiem atļauts uzturēties attiecīgajā dalībvalstī vai pie tās robežas.

5.   Dalībvalstis var izsniegt patvēruma meklētājiem ceļojuma dokumentu, ja radušies nopietni humāni iemesli, kuru dēļ viņiem nepieciešams būt citā valstī.

7. pants

Dzīvesvieta un pārvietošanās brīvība

1.   Patvēruma meklētāji var brīvi pārvietoties viņus uzņēmušās dalībvalsts teritorijā vai apgabalā, kādu šī dalībvalsts viņiem šādam nolūkam noteikusi. Noteiktais apgabals neietekmē neatņemamo privātās dzīves jomu un ir pietiekams, lai nodrošinātu pieeju visiem pabalstiem saskaņā ar šo direktīvu.

2.   Sabiedrības interešu, sabiedriskās kārtības dēļ vai, ja tas nepieciešams, lai ātri apstrādātu un efektīvi uzraudzītu patvēruma meklētāja pieteikumu, dalībvalstis var izlemt jautājumu par patvēruma meklētāja dzīvesvietu.

3.   Dalībvalstis var nodrošināt uzņemšanas materiālos nosacījumus, paredzot pieteikuma iesniedzēja faktisko dzīvesvietu kādā īpašā vietā, kuru nosaka dalībvalstis. Šādu lēmumu, kam var būt vispārīgs raksturs, pieņem individuāli, un tas ir noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos.

4.
     
  Ja, piemēram, juridisku iemeslu vai sabiedrības politikas dēļ ir nepieciešams, dalībvalstis var saskaņā ar valsts tiesību aktiem norobežot pieteikuma iesniedzēju konkrētā vietā.

5.   Dalībvalstis nosaka iespēju piešķirt pieteikuma iesniedzējiem pagaidu atļauju atstāt 2. un 3. punktā minēto dzīvesvietu un/vai 1. punktā minēto noteikto apgabalu. Lēmumus pieņem individuāli, objektīvi un taisnīgi, paskaidrojot iemeslus, ja lēmums ir negatīvs.

Pieteikuma iesniedzējs neprasa atļauju, lai iepriekš noteiktos laikos apmeklētu iestādes un tiesas, ja viņa vai viņas ierašanās ir nepieciešama.

6.   Dalībvalstis pieprasa, lai pieteikuma iesniedzēji informē kompetentās iestādes par savu pašreizējo adresi un, cik drīz vien iespējams, paziņo šādām iestādēm par jebkurām izmaiņām adresē.

8. pants

Aizturēšana

1.   Dalībvalstis personu neaiztur tikai tā iemesla dēļ, ka tā ir starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja saskaņā ar Padomes 2005. gada 1. decembra Direktīvu 2005/85/EK par minimāliem standartiem attiecībā uz dalībvalstu procedūrām, ar kurām piešķir un atņem bēgļa statusu
   (7).

2.   Vajadzības gadījumā, pamatojoties uz katras lietas individuālu izvērtējumu, dalībvalstis var pieteikuma iesniedzēju aizturēt konkrētā vietā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja citus, mazākus piespiedu līdzekļus nav iespējams efektīvi piemērot. Pieteikuma iesniedzēju var aizturēt konkrētā vietā tikai,

| a) | lai noteiktu, pārliecinātos par vai pārbaudītu viņa identitāti vai pilsonību; |
| --- | --- |

a)

lai noteiktu, pārliecinātos par vai pārbaudītu viņa identitāti vai pilsonību;

| b) | lai noteiktu elementus, uz kuriem ir pamatots viņa ║ starptautiskās aizsardzības pieteikums, kuri citos apstākļos varētu zust; |
| --- | --- |

b)

lai noteiktu elementus, uz kuriem ir pamatots viņa ║ starptautiskās aizsardzības pieteikums, kuri citos apstākļos varētu zust;

| c) | lai procedūras kontekstā izlemtu par viņa tiesībām ieceļot valsts teritorijā; |
| --- | --- |

c)

lai procedūras kontekstā izlemtu par viņa tiesībām ieceļot valsts teritorijā;

| d) | ja tas nepieciešams valsts drošībai vai sabiedriskajai kārtībai. |
| --- | --- |

d)

ja tas nepieciešams valsts drošībai vai sabiedriskajai kārtībai.

Šis punkts neskar 11. panta noteikumus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesību aktos tiek paredzēti noteikumi attiecībā uz aizturēšanas alternatīvām, piemēram, regulāru reģistrēšanos attiecīgās iestādēs, finansiālas garantijas iemaksu vai pienākumu uzturēties noteiktā vietā.

9. pants

Garantijas aizturētiem patvēruma meklētājiem

1.   Aizturēšanu nosaka uz iespējami īsāku laiku. Konkrēti, aizturēšana saskaņā ar 8. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu nepārsniedz saprātīgu laika posmu, kas nepieciešams vajadzīgo administratīvo procedūru veikšanai, lai iegūtu informāciju par patvēruma meklētāja pilsonību
  vai identitāti
  vai par elementiem, kas ir pamatā viņa pieteikumam, vai veikt attiecīgo procedūru nolūkā izlemt par viņa / viņas tiesībām ieceļot valstī.

Minētās administratīvās procedūras ir jāveic pienācīgi ātri. Procedūras
  kavēšanās, ko nevar piedēvēt patvēruma meklētājam, nav pamatojums aizturēšanas turpināšanai.

2.   Aizturēšanu nosaka tiesu iestādes. Steidzamās lietās aizturēšanu var noteikt administratīvās iestādes, un šādā gadījumā aizturēšanas orderi 72 stundu laikā no aizturēšanas sākuma apstiprina tiesu iestādes. Ja tiesu iestāde konstatē, ka aizturēšana ir nelikumīga, vai ja 72 stundu laikā nav pieņemts lēmums, attiecīgo patvēruma meklētāju nekavējoties atbrīvo.

3.   Aizturēšanu nosaka rakstiski. Aizturēšanas orderī norāda faktisko un juridisko pamatojumu un norāda aizturēšanas maksimālo laika posmu.

4.   Aizturētos patvēruma meklētājus nekavējoties informē par aizturēšanas iemesliem, aizturēšanas maksimālo ilgumu un valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām aizturēšanas ordera apstrīdēšanai pieteikuma iesniedzējam saprotamā valodā
  vai valodā, ko tam vajadzētu saprast
  .

5.   Tiesu iestāde ik pēc saprātīga laika posma pārskata ilgstošu aizturēšanu vai nu pēc patvēruma meklētāja pieprasījuma, vai arī ex officio.

Aizturēšanu nekad nepamatoti nepagarina.

6.   Dalībvalstis nodrošina
  , ka
  bezmaksas
  juridiskā palīdzība
  un/vai pārstāvība tiek
  piešķirta saskaņā ar Direktīvas 2005/85/EK 15. panta 3) līdz 6) punktu.

Procedūras par juridiskās palīdzības un/vai pārstāvības pieejamību šādās lietās nosaka attiecīgās valsts tiesību aktos.

10. pants

Aizturēšanas apstākļi

1.   Dalībvalstis patvēruma meklētājus neaiztur cietuma telpās. Aizturēšanu īsteno tikai īpašās aizturēšanas telpās.

Aizturētus patvēruma meklētājus izvieto atsevišķi no citiem trešo valstu pilsoņiem, kas nav iesnieguši starptautiskās aizsardzības pieteikumu, ja vien nav nepieciešams nodrošināt ģimenes vienotību un ja pieteikuma iesniedzējs tam piekrīt.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka aizturētiem patvēruma meklētājiem ir iespēja nodibināt kontaktus, tostarp apmeklējuma tiesības, ar juridiskajiem pārstāvjiem
  ,
  ģimenes locekļiem
  , sociālajiem darbiniekiem un reliģiskajiem pārstāvjiem
  . Apvienoto Nāciju Augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR) un citām attiecīgām un kompetentām valsts, starptautiskām un nevalstiskām organizācijām un struktūrām arī ir iespēja sazināties ar pieteikuma iesniedzējiem aizturēšanas vietās un apmeklēt viņus.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka aizturētie patvēruma meklētāji, ja vajadzīgs, var izmantot pienācīgu medicīnisko aprūpi un psiholoģisko palīdzību.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka aizturētiem patvēruma meklētājiem nekavējoties tiek sniegta atjaunināta informācija par noteikumiem, kas tiek piemēroti aizturēšanas vietā, un izklāstītas viņu tiesības un pienākumi viņiem saprotamā valodā
  vai valodā, ko viņiem vajadzētu saprast
  .

11. pants

Neaizsargāto grupu un personu ar īpašām vajadzībām aizturēšana

1.   Nepilngadīgos neaiztur, ja vien tas nav viņu interesēs, kā paredzēts 23. panta 2. punktā, un tikai pēc tam, kad ņemti vērā fakti, kas iegūti atbilstoši šī panta 5. punktam, individuāli izskatot šo personu situāciju.

Nepilngadīgos bez pavadības nekad neaiztur.

2.   Ja nepilngadīgos aiztur, viņiem ir iespēja iesaistīties brīvā laika pavadīšanas pasākumos, tostarp rotaļās, atpūtas pasākumos, kas atbilst viņu vecumam
  , un pasākumos svaigā gaisā
  .

3.   Aizturētām ģimenēm nodrošina atsevišķu mītni, kas nodrošina pienācīgu privātumu.

4.   Ja tiek aizturētas patvēruma meklētājas sievietes, dalībvalstis nodrošina, ka viņas izmitina atsevišķi no patvēruma meklētājiem vīriešiem, ja vien viņi nav ģimenes locekļi un ja visas attiecīgās personas tam piekrīt.

5.   Personas ar īpašām vajadzībām neaiztur, ja vien, kvalificētam
  un neatkarīgam
  speciālistam individuāli izskatot viņu situāciju, netiek apliecināts, ka šo personu veselība, tostarp viņu garīgā veselība, un labklājība būtiski nepasliktināsies aizturēšanas rezultātā.

Ja personas ar īpašām vajadzībām aiztur, dalībvalstis nodrošina regulāru uzraudzību un atbilstošu atbalstu.

12. pants

Ģimenes

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas saglabātu to teritorijā esošās patvēruma meklētāju ģimenes vienotību, ja attiecīgā dalībvalsts apgādā pieteikuma iesniedzēju ar mājokli. Šādus pasākumus īsteno ar patvēruma meklētāja piekrišanu.

13. pants

Medicīniskā pārbaude

Dalībvalstis var pieprasīt veikt pieteikuma iesniedzēju medicīnisko pārbaudi, pamatojot to ar sabiedrības veselības interesēm.

14. pants

Nepilngadīgo skološana un izglītošana

1.   Dalībvalstis garantē patvēruma meklētāju nepilngadīgajiem bērniem vai nepilngadīgiem patvēruma meklētājiem izglītības iespējas, ievērojot līdzīgus nosacījumus kā uzņēmējas dalībvalsts pilsoņiem, kamēr viņi vai viņu vecāki faktiski nav izraidīti. Šādu izglītību var nodrošināt izmitināšanas centros.

Dalībvalstis neliedz iespēju iegūt vidējo izglītību tikai tā iemesla dēļ, ka nepilngadīgais kļuvis pilngadīgs.

2.   Iespēja izglītoties
  ir jānodrošina iespējami drīz pēc nepilngadīgā vai viņā labā starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas, un nekādā gadījumā to
  neatliek ilgāk par trim mēnešiem pēc datuma, kad ║ starptautiskās aizsardzības pieteikums iesniegts.

Vajadzības gadījumā tiek nodrošināti sagatavošanas kursi, tostarp valodas kursi, kuru mērķis ir atvieglot nepilngadīgajiem piekļuvi valsts izglītības sistēmai, un / vai īpaša izglītība, kas izstrādāta tā, lai palīdzētu viņiem integrēties šajā sistēmā.

3.   Ja 1. punktā noteiktās izglītības iespējas nav iespējams nodrošināt nepilngadīgā īpašās situācijas dēļ, dalībvalsts piedāvā citas izglītības iespējas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.

15. pants

Nodarbinātība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir piekļuve darba tirgum ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad ticis iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem, nepamatoti neierobežojot patvēruma meklētāju piekļuvi darba tirgum, dod atļauju pretendentam iesaistīties darba tirgū saskaņā ar dalībvalstu paredzētiem nosacījumiem.

3.   Ja parastā procesā negatīva lēmuma pārsūdzībai ir atliekošais efekts, atļauju iesaistīties darba tirgū pārsūdzības procedūru laikā neatceļ, kamēr ir paziņots negatīvs pārsūdzības lēmums.

16. pants

Profesionālās apmācības

Dalībvalstis var dot patvēruma meklētājiem iespējas uz profesionālo apmācību neatkarīgi no tā, vai viņiem ir atļauts iesaistīties darba tirgū.

Profesionālo apmācību iespējas, kas saistītas ar darba līgumu, atkarīgas no apjoma, kādā pieteikuma iesniedzējam atļauts iesaistīties darba tirgū saskaņā ar 15. pantu.

17. pants

Vispārīgie uzņemšanas materiālie nosacījumi un veselības aprūpe

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem, ja viņi iesniedz starptautiskās aizsardzības pieteikumus, ir pieejami materiālie uzņemšanas nosacījumi.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka uzņemšanas materiālie nosacījumi ║ pieteikuma iesniedzējiem nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, kas garantē viņu uzturu un aizsargā viņu fizisko un garīgo veselību.

Dalībvalstis nodrošina, ka personām ar īpašām vajadzībām saskaņā ar 22. pantu, kā arī attiecībā uz minēto personu situāciju, kuras ir aizturētas, ir nodrošināts nepieciešamais dzīves līmenis īpašajā situācijā.

3.   Dalībvalstis var nodrošināt visus vai daļu no uzņemšanas materiālajiem nosacījumiem un veselības aprūpi ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējiem pašiem nav pietiekamu līdzekļu, lai nodrošinātu savam veselības stāvoklim atbilstošu dzīves līmeni un savu uzturēšanos.

4.   Dalībvalstis var prasīt pieteikuma iesniedzējiem apmaksāt vai daļēji apmaksāt šajā direktīvā noteikto materiālo uzņemšanas nosacījumu un veselības aprūpes izmaksas saskaņā ar 3. punkta noteikumiem, ja pieteikuma iesniedzējiem ir pietiekami līdzekļi, piemēram, ja viņi zināmu laiku ir strādājuši.

Ja atklājas, ka pieteikuma iesniedzējam laikā, kad tika nodrošinātas pamatvajadzības, ir bijuši pietiekami līdzekļi, lai apmaksātu uzņemšanas materiālo nosacījumu un veselības aprūpes izmaksas, dalībvalstis var prasīt, lai patvēruma meklētājs tās atmaksā.

5.
     
  Uzņemšanas materiālos nosacījumus var nodrošināt, sniedzot tos natūrā vai kā finansiālus pabalstus, vai talonus, vai arī trīs veidu kombinācijas.

Ja dalībvalstis nodrošina uzņemšanas materiālos nosacījumus finansiālu pabalstu vai talonu veidā, to apmēru nosaka saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem principiem.

18. pants

Uzņemšanas materiālo nosacījumu veidi

1.   Ja mājokli nodrošina natūrā, tam jābūt vienā no turpmāk minētajiem veidiem vai to kombinācijām:

| a) | telpas, ko izmanto pieteikuma iesniedzēju izmitināšanai, izskatot starptautiskās aizsardzības pieteikumus, kas iesniegti uz robežas; |
| --- | --- |

a)

telpas, ko izmanto pieteikuma iesniedzēju izmitināšanai, izskatot starptautiskās aizsardzības pieteikumus, kas iesniegti uz robežas;

| b) | izmitināšanas centri, kas garantē atbilstošu dzīves līmeni; |
| --- | --- |

b)

izmitināšanas centri, kas garantē atbilstošu dzīves līmeni;

| c) | privātmājas, dzīvokļi, viesnīcas vai citas telpas, kas pielāgotas pieteikuma iesniedzēju izmitināšanai. |
| --- | --- |

c)

privātmājas, dzīvokļi, viesnīcas vai citas telpas, kas pielāgotas pieteikuma iesniedzēju izmitināšanai.

2.   Pieteikuma iesniedzējiem, kas apgādāti ar mājokli saskaņā ar 1. punkta a), b) un c) apakšpunktiem, dalībvalstis nodrošina:

| a) | ģimenes dzīves aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

ģimenes dzīves aizsardzību;

| b) | iespēju sazināties ar radiniekiem, juriskonsultiem, kā arī ar ║ UNCHR ║ pārstāvjiem un dalībvalstīs atzītu nevalstisko organizāciju (NVO) pārstāvjiem. |
| --- | --- |

b)

iespēju sazināties ar radiniekiem, juriskonsultiem, kā arī ar ║ UNCHR ║ pārstāvjiem un dalībvalstīs atzītu nevalstisko organizāciju (NVO) pārstāvjiem.

Dalībvalstis ņem vērā ar dzimumu un vecumu saistītus konkrētus apsvērumus un personu ar īpašām vajadzībām situāciju attiecībā uz pieteikuma iesniedzējiem 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās telpās un izmitināšanas centros.

Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu vardarbību un uz dzimuma pamata veiktu vardarbību, tostarp seksuālus uzbrukumus, 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajās telpās un izmitināšanas centros.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzēju nepilngadīgos bērnus vai nepilngadīgos pieteikuma iesniedzējus izmitina kopā ar vecākiem vai pieaugušu ģimenes locekli, kurš par viņiem ir atbildīgs saskaņā ar tiesību aktu vai paražu, ja tas ir attiecīgo nepilngadīgo interesēs.

4.   Dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējus pārvieto no viena mājokļa uz citu vienīgi nepieciešamības gadījumā. Dalībvalstis nodrošina pieteikuma iesniedzējiem iespēju paziņot saviem juriskonsultiem par šādu pārvietošanu un viņu jauno adresi.

5.   Izmitināšanas centru darbinieki ir atbilstoši apmācīti un attiecībā uz informāciju, ko viņi iegūst darba gaitā, ir saistīti ar slepenības principu, kā tas noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos.

6.   Dalībvalstis var iesaistīt pieteikuma iesniedzējus centra materiālo resursu un nemateriālo dzīves aspektu pārvaldīšanā ar iemītniekus pārstāvošas padomdevējas valdes vai padomes starpniecību.

7.   Patvēruma meklētāju juriskonsultiem vai advokātiem un UNCHR pārstāvjiem vai to izraudzītām un attiecīgā dalībvalstī atzītām nevalstiskām organizācijām atļauj apmeklēt centrus un citas izmitināšanas vietas, lai sniegtu palīdzību ║ patvēruma meklētājiem. Šādus apmeklējumus var ierobežot vienīgi, ņemot vērā centra un izmitināšanas vietu, un patvēruma meklētāju drošības apsvērumus.

8.   Attiecīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis izņēmuma kārtā var noteikt izmaiņas uzņemšanas materiālajos nosacījumos, kas atšķiras no šajā pantā paredzētajiem, uz saprātīgu laika posmu, kas ir iespējami īss, ja:

| a) | nepieciešams pieteikuma iesniedzēja īpašo vajadzību sākotnējs novērtējums, |
| --- | --- |

a)

nepieciešams pieteikuma iesniedzēja īpašo vajadzību sākotnējs novērtējums,

| b) | parasti pieejamās izvietošanas iespējas uz laiku ir izsmeltas, |
| --- | --- |

b)

parasti pieejamās izvietošanas iespējas uz laiku ir izsmeltas,

| c) | patvēruma meklētājs ir aizturēts vai ir ieslodzījumā robežpostenī. |
| --- | --- |

c)

patvēruma meklētājs ir aizturēts vai ir ieslodzījumā robežpostenī.

Šādi atšķirīgi nosacījumi jebkurā gadījumā nodrošina pamatvajadzības.

19. pants

Veselības aprūpe

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzēji saņem nepieciešamo veselības aprūpi, kas ietver vismaz neatliekamo medicīnisko palīdzību un slimību vai garīgo traucējumu primāro ārstēšanu.

2.   Dalībvalstis sniedz nepieciešamo medicīnisko vai citu palīdzību pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām vajadzībām, tostarp vajadzības gadījumā atbilstošu garīgās veselības aprūpi ▐.

20. pants

Spīdzināšanas upuri

Dalībvalstis nodrošina, ka spīdzināšanas upurus ātri nogādā uz viņu stāvoklim atbilstošu aprūpes centru.

III NODAĻA

UZŅEMŠANAS MATERIĀLO NOSACĪJUMU PASLIKTINĀŠANA VAI ATTEIKŠANA

21. pants

Uzņemšanas materiālo nosacījumu pasliktināšana vai atteikšana

1.   Dalībvalstis var pasliktināt uzņemšanas materiālos nosacījumus, ja patvēruma meklētājs:

| a) | atstāj dzīvesvietu, ko viņam noteikusi kompetentā iestāde, par to nepaziņojot šādai iestādei vai, ja tas ir prasīts, bez atļaujas, vai |
| --- | --- |

a)

atstāj dzīvesvietu, ko viņam noteikusi kompetentā iestāde, par to nepaziņojot šādai iestādei vai, ja tas ir prasīts, bez atļaujas, vai

| b) | nepilda pienākumus par deklarēšanu vai informācijas sniegšanu vai saprātīgā termiņā, kas noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos, neierodas uz personīgām intervijām attiecībā uz patvēruma procedūru, vai |
| --- | --- |

b)

nepilda pienākumus par deklarēšanu vai informācijas sniegšanu vai saprātīgā termiņā, kas noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos, neierodas uz personīgām intervijām attiecībā uz patvēruma procedūru, vai

| c) | jau ir iesniedzis patvēruma pieteikumu tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

jau ir iesniedzis patvēruma pieteikumu tajā pašā dalībvalstī.

Kad pieteikuma iesniedzējs atrasts vai pats brīvprātīgi piesakās kompetentajai iestādei, ņemot vērā pazušanas iemeslus, pieņem attiecīgi pamatotu lēmumu par dažu vai visu samazināto uzņemšanas materiālo nosacījumu atjaunošanu ║.

2.   Dalībvalstis var pasliktināt vai atteikt uzņemšanas materiālos nosacījumus, ja pieteikuma iesniedzējs ir slēpis finanšu līdzekļus un tādējādi ir nepamatoti guvis labumu no uzņemšanas materiālajiem nosacījumiem.

3.   Dalībvalstis var noteikt sankcijas par nopietniem izmitināšanas centru noteikumu pārkāpumiem, kā arī par vardarbīgu uzvedību.

4.   Lēmumus par uzņemšanas materiālo nosacījumu pasliktināšanu vai atteikšanu vai 1., 2. un 3. punktā noteiktajām sankcijām pieņem individuāli, objektīvi un taisnīgi, paskaidrojot iemeslus. Lēmumu pamatā ir attiecīgās personas īpašā situācija, jo sevišķi attiecībā uz 22. pantā noteiktajām personām, ņemot vērā proporcionalitātes principu. Dalībvalstis jebkurā gadījumā nodrošina iztiku, neatliekamo medicīnisko palīdzību un slimību vai garīgo traucējumu primāro ārstēšanu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, lai uzņemšanas materiālos nosacījumus nepasliktina vai neatsaka līdz negatīva lēmuma pieņemšanai.

IV NODAĻA

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PERSONĀM AR ĪPAŠĀM VAJADZĪBĀM

22. pants

Vispārīgais princips

1.   Dalībvalstis, īstenojot šo direktīvu, valsts tiesību aktos ņem vērā personu ar īpašām vajadzībām īpašo situāciju. Tādas mazāk aizsargātas personas kā nepilngadīgie, nepilngadīgie bez pavadības, invalīdi, veci cilvēki, grūtnieces, vientuļi vecāki ar mazgadīgiem bērniem, cilvēku tirdzniecības upuri
  , sievietes, kas kļuvušas par ģenitāliju apgraizīšanas upuriem,
  personas ar garīgās veselības problēmām un personas, kas pārcietušas spīdzināšanu, izvarošanu vai cita veida nopietnu psiholoģisku, fizisku vai seksuālu vardarbību, vienmēr uzskata par personām ar īpašām vajadzībām.

2.   Dalībvalstis valsts tiesību aktos paredz procedūras, ar kurām tūlīt pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas nosaka, vai pieteikuma iesniedzējam ir īpašas vajadzības un norādītu šādu vajadzību būtību. Dalībvalstis nodrošina
  atbilstīgu
  atbalstu personām ar īpašām vajadzībām visas patvēruma procedūras laikā un nodrošina atbilstošu viņu situācijas uzraudzību.

23. pants

Nepilngadīgie

1.   Īstenojot šīs direktīvas noteikumus attiecībā uz nepilngadīgajiem, dalībvalstis pirmām kārtām ņem vērā bērna intereses. Dalībvalstis nodrošina bērna fiziskajai, garīgajai, morālajai un sociālajai attīstībai atbilstošu dzīves līmeni.

2.   Novērtējot bērna intereses, dalībvalstis īpaši ņem vērā šādus faktorus:

| a) | ģimenes apvienošanas iespējas; |
| --- | --- |

a)

ģimenes apvienošanas iespējas;

| b) | nepilngadīgā labklājību un sociālo attīstību, īpaši ņemot vērā nepilngadīgā etnisko, reliģisko, kultūras un valodas izcelsmi; |
| --- | --- |

b)

nepilngadīgā labklājību un sociālo attīstību, īpaši ņemot vērā nepilngadīgā etnisko, reliģisko, kultūras un valodas izcelsmi;

| c) | drošuma un drošības apsvērumus, jo īpaši, ja iespējams, ka bērns ir cilvēku tirdzniecības upuris; |
| --- | --- |

c)

drošuma un drošības apsvērumus, jo īpaši, ja iespējams, ka bērns ir cilvēku tirdzniecības upuris;

| d) | nepilngadīgā viedokli atbilstoši viņa / viņas vecumam un brieduma pakāpei. |
| --- | --- |

d)

nepilngadīgā viedokli atbilstoši viņa / viņas vecumam un brieduma pakāpei.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka 18. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās telpās un izmitināšanas centros nepilngadīgajiem ir iespēja iesaistīties brīvā laika pavadīšanas pasākumos, tostarp rotaļās un atpūtas pasākumos, kas atbilst viņu vecumam.

4.   Dalībvalstis nodrošina iespēju saņemt rehabilitācijas pakalpojumus nepilngadīgajiem, kas cietuši no jebkāda veida ļaunprātīgas izmantošanas, nevērības, ekspluatācijas, spīdzināšanas vai cietsirdīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai kas cietuši bruņotos konfliktos, un nodrošina, ka nepieciešamības gadījumā ir paredzēta atbilstoša garīgās veselības aprūpe un kvalificēta konsultācija.

24. pants

Nepilngadīgie bez pavadības

1.   Dalībvalstis ▐ veic pasākumus, lai nepavadītiem nepilngadīgajiem nodrošinātu nepieciešamo pārstāvību, nodibinot likumīgu aizbildnību ▐.
  Ir jāieceļ aizbildnis, kura pienākums ir sniegt bērnam konsultācijas un viņu aizsargāt, kā arī nodrošināt, ka visus lēmumus pieņem pirmām kārtām bērna interesēs. Aizbildnim jābūt ar nepieciešamām zināšanām bērna aprūpē, lai tādējādi nodrošinātu bērna interešu aizsardzību un bērna juridisko, veselības, psiholoģisko, materiālo un izglītības vajadzību pienācīgu apmierināšanu. Aģentūras vai fiziskas personas, kuru intereses varētu būt pretrunā bērna interesēm, nav tiesīgas uzņemties aizbildnību.
  Atbilstošas iestādes pastāvīgi veic situācijas novērtējumu.

2.   Nepavadītus nepilngadīgos, kas iesniedz starptautiskās aizsardzības pieteikumu, no brīža, kad viņi uzņemti teritorijā, līdz brīdim, kad viņiem jāatstāj uzņēmēja dalībvalsts, kurā iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums vai kur to izskata, izmitina:

| a) | kopā ar pieaugušiem radiniekiem; |
| --- | --- |

a)

kopā ar pieaugušiem radiniekiem;

| b) | kopā ar audžuģimeni; |
| --- | --- |

b)

kopā ar audžuģimeni;

| c) | izmitināšanas centros, kur ir īpaši apstākļi nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

c)

izmitināšanas centros, kur ir īpaši apstākļi nepilngadīgajiem;

| d) | citās izmitināšanas vietās, kas piemērotas nepilngadīgajiem. |
| --- | --- |

d)

citās izmitināšanas vietās, kas piemērotas nepilngadīgajiem.

Dalībvalstis var ievietot nepavadītus nepilngadīgos, kas sasnieguši 16 vai vairāk gadus, pieaugušo patvēruma meklētāju izmitināšanas centros.

Vienu vecāku bērnus, cik iespējams, atstāj kopā, ņemot vērā attiecīgā bērna intereses un sevišķi viņa vai viņas vecumu un brieduma pakāpi. Nepavadītu nepilngadīgo dzīvesvietas maiņas ierobežo līdz minimumam.

3.   Dalībvalstis valsts tiesību aktos paredz procedūras nepavadīta nepilngadīgā ģimenes locekļu atrašanai. Tās pēc iespējas ātrāk uzsāk meklēt nepavadīta nepilngadīgā ģimenes locekļus pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas, vienlaikus aizsargājot viņa / viņas intereses. Ja ir apdraudēta nepilngadīgā vai arī viņa vai viņas tuvu radinieku dzīvība vai veselība, sevišķi, ja viņi palikuši izcelsmes zemē, jārūpējas, lai informāciju par šādām personām savāktu, apstrādātu un pārsūtītu kā konfidenciālu, lai izvairītos no apdraudējuma viņu drošībai.

4.   Personas, kas strādā ar nepavadītiem nepilngadīgajiem, ir un arī turpmāk tiek atbilstoši apmācīti attiecībā uz viņu vajadzībām un attiecībā uz informāciju, ko viņi iegūst darba gaitā, ir saistīti ar slepenības principu, kā tas noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos.

25. pants

Spīdzināšanas un vardarbības upuri

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai personām, kas pārcietušas spīdzināšanu, izvarošanu vai citu nopietnu vardarbību, sniedz nepieciešamo veselības traucējumu ārstēšanu, kas radušies minēto darbību dēļ, jo īpaši piekļuvi rehabilitācijas dienestiem, kas ļauj iegūt medicīnisko un psiholoģisko ārstēšanu.

2.   Darbinieki, kas strādā ar spīdzināšanas
  , izvarošanas un cita veida nopietnu vardarbību upuriem
  , ir un arī turpmāk tiek atbilstoši apmācīti par viņu vajadzībām un attiecībā uz informāciju, ko viņi iegūst darba gaitā, ievēro slepenības noteikumus, kas paredzēti attiecīgās valsts tiesību aktos.

V NODAĻA

PĀRSŪDZĒŠANA

26. pants

Pārsūdzības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumus par pabalstu piešķiršanu, atcelšanu vai samazināšanu saskaņā ar šo direktīvu vai lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 7. pantu, kuri individuāli ietekmē patvēruma meklētājus, var pārsūdzēt saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktos noteikto procedūru. Vismaz pēdējā instancē nodrošina pārsūdzības tiesības vai lietas pārskatīšanu faktiski un juridiski tiesas iestādē.

2.   Dalībvalstis nodrošina
  , ka
  bezmaksas
  juridiskā palīdzība un/vai pārstāvība tiek piešķirta pēc pieprasījuma saskaņā ar Direktīvas 2005/85/EK 15. panta 3) līdz 6) punktu
  .

Procedūras par juridiskās palīdzības un/vai pārstāvības pieejamību šādās lietās nosaka attiecīgās valsts tiesību aktos.

VI NODAĻA

DARBĪBAS UZŅEMŠANAS SISTĒMAS EFEKTIVITĀTES UZLABOŠANAI

27. pants

Kompetentās iestādes

Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par tām iestādēm, kuras ir atbildīgas par pienākumu izpildi, kas izriet no šīs direktīvas. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkādām izmaiņām attiecībā uz šīm iestādēm.

28. pants

Vadība, uzraudzība un kontroles sistēma

1.   Dalībvalstis, ņemot vērā to konstitucionālo iekārtu, ievieš attiecīgus mehānismus, lai nodrošinātu, ka ir noteikta pienācīga uzņemšanas nosacījumu līmeņa vadība, uzraudzība un kontrole.

2.   Dalībvalstis no [...] katru gadu iesniedz attiecīgo informāciju Komisijai I pielikumā izklāstītajā veidlapā.

29. pants

Darbinieki un līdzekļi

1.   Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka iestādes un citas organizācijas, kas īsteno šo direktīvu, saņemtu nepieciešamās pamatapmācības attiecībā uz abu dzimumu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām.

2.   Dalībvalstis piešķir nepieciešamos līdzekļus attiecībā uz tiesību aktiem, kas ieviesti, lai īstenotu šo direktīvu.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Ziņojumi

Komisija vēlākais līdz [...] ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu un ierosina nepieciešamos grozījumus.

Dalībvalstis līdz [...] nosūta Komisijai visu nepieciešamo informāciju ziņojuma sagatavošanai, tostarp 28. panta 2. punktā paredzētos statistikas datus.

Pēc ziņojuma iesniegšanas vismaz reizi piecos gados Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas piemērošanu.

31. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs vēlākais līdz [...] stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu [...]. pantu [panti, kuru saturs ir mainīts salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu] un I pielikuma prasības. Dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai minēto noteikumu tekstu, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis nosaka šādus noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. Tās iekļauj arī norādi, ka atsauces uz direktīvu, kuru atceļ ar šo direktīvu, spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējama minētā norāde.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai galveno tiesību aktu redakcijas, ko tās pieņem jomā, uz ko attiecas šī direktīva.

32. pants

Atcelšana

Direktīvu 2003/9/EK atceļ no [dienas pēc datuma, kas paredzēts šīs direktīvas 31. panta 1. punkta pirmajā apakšpunktā], neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz II pielikuma B daļā noteikto termiņu direktīvas transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.

33. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

[..]. pantus [panti, kas salīdzinājumā ar iepriekšējo direktīvu nav mainīti] un I pielikumu piemēro no [diena pēc 31. panta 1. punkta pirmajā daļā minētā datuma].

34. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

║,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...]., [...]., [...]. lpp.

1

(2)  OV C [...]., [...]., [...]. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nost
  āja.

3

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nost

āja.

(4)  OV L 31, 6.2.2003., 18. lpp.

4

(5)  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

5

12

(6)  OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.

6

(7)  OV L 326, 13.12.2005., 13. lpp.

7

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaI PIELIKUMS

Ziņošanas veidlapa informācijai, kas dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz atbilstoši Direktīvas [.../.../EK] 28. panta 2. punkta prasībām

| 1. | Norādiet to personu kopskaitu jūsu dalībvalstī, uz kurām pašreiz attiecas uzņemšanas nosacījumi, kā tas paredzēts Direktīvas [.../.../EK] 3. panta 1. punktā, sagrupējot tās pēc dzimuma un vecuma. Attiecībā uz katru šādu personu norādiet, vai viņš vai viņa ir patvēruma meklētājs vai ģimenes loceklis atbilstoši Direktīvas [.../.../EK] 2. panta c) apakšpunkta definīcijai. |
| --- | --- |

1.

Norādiet to personu kopskaitu jūsu dalībvalstī, uz kurām pašreiz attiecas uzņemšanas nosacījumi, kā tas paredzēts Direktīvas [.../.../EK] 3. panta 1. punktā, sagrupējot tās pēc dzimuma un vecuma. Attiecībā uz katru šādu personu norādiet, vai viņš vai viņa ir patvēruma meklētājs vai ģimenes loceklis atbilstoši Direktīvas [.../.../EK] 2. panta c) apakšpunkta definīcijai.

| 2. | Pamatojoties uz Direktīvas [.../.../EK] 22. pantu, lūdzam sniegt statistikas datus par to patvēruma meklētāju skaitu, kuriem ir noteiktas īpašas vajadzības, sadalot personas ar īpašām vajadzībām šādās grupās:






  — | nepilngadīgie bez pavadības |
| --- | --- | --- |

2.

Pamatojoties uz Direktīvas [.../.../EK] 22. pantu, lūdzam sniegt statistikas datus par to patvēruma meklētāju skaitu, kuriem ir noteiktas īpašas vajadzības, sadalot personas ar īpašām vajadzībām šādās grupās:

—

nepilngadīgie bez pavadības

| — | invalīdi |
| --- | --- |

—

invalīdi

| — | veci cilvēki |
| --- | --- |

—

veci cilvēki

| — | grūtnieces |
| --- | --- |

—

grūtnieces

| — | vientuļi vecāki ar mazgadīgiem bērniem |
| --- | --- |

—

vientuļi vecāki ar mazgadīgiem bērniem

| — | personas, kas pārcietušas spīdzināšanu, izvarošanu vai cita veida nopietnu psiholoģisku, fizisku vai seksuālu vardarbību |
| --- | --- |

—

personas, kas pārcietušas spīdzināšanu, izvarošanu vai cita veida nopietnu psiholoģisku, fizisku vai seksuālu vardarbību

| — | cilvēku tirdzniecības upuri |
| --- | --- |

—

cilvēku tirdzniecības upuri

| — | personas ar garīgās veselības problēmām |
| --- | --- |

—

personas ar garīgās veselības problēmām

| — | citi (lūdzu, paskaidrojiet) |
| --- | --- |

—

citi (lūdzu, paskaidrojiet)

| 3. | Sniedziet sīku informāciju par dokumentiem, kas paredzēti Direktīvas [.../.../EK] 6. pantā, tostarp jo īpaši par šo dokumentu veidu, nosaukumu un formātu. |
| --- | --- |

3.

Sniedziet sīku informāciju par dokumentiem, kas paredzēti Direktīvas [.../.../EK] 6. pantā, tostarp jo īpaši par šo dokumentu veidu, nosaukumu un formātu.

| 4. | Atsaucoties uz Direktīvas [.../.../EK] 15. pantu, norādiet to patvēruma meklētāju kopskaitu jūsu dalībvalstī, kuriem ir piekļuve darba tirgum, kā arī to patvēruma meklētāju kopskaitu, kas pašreiz ir nodarbināti, sadalot pa tautsaimniecības nozarēm. Ja attiecībā uz patvēruma meklētāju piekļuvi darba tirgum ir noteikti jebkādi īpaši nosacījumi, aprakstiet sīkāk šādus ierobežojumus. |
| --- | --- |

4.

Atsaucoties uz Direktīvas [.../.../EK] 15. pantu, norādiet to patvēruma meklētāju kopskaitu jūsu dalībvalstī, kuriem ir piekļuve darba tirgum, kā arī to patvēruma meklētāju kopskaitu, kas pašreiz ir nodarbināti, sadalot pa tautsaimniecības nozarēm. Ja attiecībā uz patvēruma meklētāju piekļuvi darba tirgum ir noteikti jebkādi īpaši nosacījumi, aprakstiet sīkāk šādus ierobežojumus.

| 5. | Atsaucoties uz Direktīvas [.../.../EK] 17. panta 5. punktu, sīki aprakstiet uzņemšanas materiālo nosacījumu būtību, tostarp to vērtību naudas izteiksmē, un kā tie tiek nodrošināti (t.i., kuri uzņemšanas materiālie nosacījumi tiek nodrošināti natūrā, naudas izteiksmē, talonos vai šo elementu kombinācijā), kā arī norādiet patvēruma meklētājiem izsniegtās dienasnaudas apmēru.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Atsaucoties uz Direktīvas [.../.../EK] 17. panta 5. punktu, sīki aprakstiet uzņemšanas materiālo nosacījumu būtību, tostarp to vērtību naudas izteiksmē, un kā tie tiek nodrošināti (t.i., kuri uzņemšanas materiālie nosacījumi tiek nodrošināti natūrā, naudas izteiksmē, talonos vai šo elementu kombinācijā), kā arī norādiet patvēruma meklētājiem izsniegtās dienasnaudas apmēru.

▐

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaII PIELIKUMS

A   daļa

Atceltā direktīva

(minēta 32. pantā)

| Padomes Direktīva 2003/9/EK | (OV L 31, 6.2.2003., 18. lpp.) |
| --- | --- |

Padomes Direktīva 2003/9/EK

(OV L 31, 6.2.2003., 18. lpp.)

B   daļa

Termiņš transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēts 31. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 2003/9/EK | 2005. gada 6. februāris |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

2003/9/EK

2005. gada 6. februāris

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaIII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2003/9/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants, ievaddaļa | 2. pants, ievaddaļa |
| 2. panta a) punkts | — |
| 2. panta b) punkts | 2. panta a) punkts |
| 2. panta c) punkts | 2. panta b) punkts |
| 2. panta d) punkta ievadvārdi, i) un ii) apakšpunkts | 2. panta c) punkta ievadvārdi, i) un ii) apakšpunkts |
| — | 2. panta c) punkta iii), iv), v) un vi) apakšpunkts |
| 2. panta e) un f) punkts | — |
| 2. panta g) punkts | 2. panta d) punkts |
| — | 2. panta e) punkts |
| 2. panta h) punkts | 2. panta f) punkts |
| 2. panta i) punkts | 2. panta g) punkts |
| 2. panta j) punkts | 2. panta h) punkts |
| 2. panta k) punkts | 2. panta i) punkts |
| 2. panta l) punkts | 2. panta j) punkts |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. pants | 5. pants |
| 6. panta 1. punkta pirmā daļa | 6. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 6. panta 1. punkta otrā daļa | 6. panta 1. punkta trešā daļa |
| 6. panta 2. līdz 5. punkts | 6. panta 2. līdz 5. punkts |
| 7. panta 1. un 2. punkts | 7. panta 1. un 2. punkts |
| 7. panta 3. punkts | — |
| 7. panta 4. ║. punkts | 7. panta 3. ║. punkts |
| — | 7. panta 4. punkts |
| — | 7. panta 5. līdz 6. punkts |
| | 8. pants |
| | 9. pants |
| — | 10. pants |
| — | 11. pants |
| 8. pants | 12. pants |
| 9. pants | 13. pants |
| 10. panta 1. punkta pirmā daļa | 14. panta 1. punkts pirmā daļa |
| 10. panta 1. punkta otrā daļa | — |
| 10. panta 1. punkta trešā daļa | 14. panta 1. punkta otrā daļa |
| 10. panta 2. punkts | 14. panta 2. punkta pirmā daļa |
| — | 14. panta 2. punkta otrā daļa |
| 10. panta 3. punkts | 14. panta 3. punkts |
| 11. panta 1. punkts | — |
| — | 15. panta 1. punkts |
| 11. panta 2. un 3. punkts | 15. panta 2. un 3. punkts |
| 11. panta 4. punkts | — |
| 12. pants | 16. pants |
| 13. pants ▐ | 17. pants ▐ |
| 14. panta 1. punkts | 18. panta 1. punkts |
| 14. panta 2. punkta ievadvārdi un pirmā daļa | 18. panta 2. punkta ievadvārdi un pirmā daļa |
| — | 18. panta 2. punkta otrā daļa |
| 14. panta 2. punkta otrā daļa | 18. panta 2. punkta trešā daļa |
| 14. panta 3. līdz 7. punkts | 18. panta 3. līdz 7. punkts |
| 14. panta 8. punkta ievadvārdi | 18. panta 8. punkta ievadvārdi |
| 14. panta 8. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums | 18. panta 8. punkta pirmās daļas a) punkts |
| 14. panta 8. punkta pirmās daļas otrais ievilkums | — |
| 14. panta 8. punkta pirmās daļas trešais un ceturtais ievilkums | 18. panta 8. punkta pirmās daļas b) un c) punkts |
| 14. panta 8. punkta otrā daļa | 18. panta 8. punkta otrā daļa |
| 15. pants | 19. pants |
| — | 20. pants |
| 16. panta 1. punkta ievadvārdi | 21. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 16. panta 1. punkta a) apakšpunkts | — |
| 16. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmais, otrais un trešais ievilkums | 21. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts |
| 16. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmā daļa | — |
| — | 21. panta 2. punkts ║ |
| 16. panta 2. punkts | — |
| 16. panta 3. līdz 5. punkts | 21. panta 3. līdz 5. punkts |
| 17. panta 1. punkts | 22. panta 1. punkta pirmā daļa |
| | 22. panta 1. punkta otrā daļa |
| 17. panta 2. punkts | — |
| — | 22. panta 2. punkts |
| 18. panta 1. punkts | 23. panta 1. punkts |
| — | 23. panta 2. un 3. punkts |
| 18. panta 2. punkts | 23. panta 4. punkts |
| 19. pants | 24. pants |
| 20. pants | 25. panta 1. punkts |
| — | 25. panta 2. punkts |
| 21. panta 1. punkts | 26. panta 1. punkts |
| — | 26. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 21. panta 2. punkts | 26. panta 2. punkta otrā daļa |
| 22. pants | — |
| — | 27. pants |
| 23. pants | 28. panta 1. punkts |
| — | 28. panta 2. punkts |
| 24. pants | 29. pants |
| 25. pants | 30. pants |
| 26. pants | 31. pants |
| — | 32. pants |
| 27. pants | 33. panta pirmā daļa |
| — | 33. panta otrā daļa |
| 28. pants | 34. pants |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |

Direktīva 2003/9/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. pants, ievaddaļa

2. pants, ievaddaļa

2. panta a) punkts

—

2. panta b) punkts

2. panta a) punkts

2. panta c) punkts

2. panta b) punkts

2. panta d) punkta ievadvārdi, i) un ii) apakšpunkts

2. panta c) punkta ievadvārdi, i) un ii) apakšpunkts

—

2. panta c) punkta iii), iv), v) un vi) apakšpunkts

2. panta e) un f) punkts

—

2. panta g) punkts

2. panta d) punkts

—

2. panta e) punkts

2. panta h) punkts

2. panta f) punkts

2. panta i) punkts

2. panta g) punkts

2. panta j) punkts

2. panta h) punkts

2. panta k) punkts

2. panta i) punkts

2. panta l) punkts

2. panta j) punkts

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. panta 1. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkta otrā daļa

6. panta 1. punkta trešā daļa

6. panta 2. līdz 5. punkts

6. panta 2. līdz 5. punkts

7. panta 1. un 2. punkts

7. panta 1. un 2. punkts

7. panta 3. punkts

—

7. panta 4. ║. punkts

7. panta 3. ║. punkts

—

7. panta 4. punkts

—

7. panta 5. līdz 6. punkts

8. pants

9. pants

—

10. pants

—

11. pants

8. pants

12. pants

9. pants

13. pants

10. panta 1. punkta pirmā daļa

14. panta 1. punkts pirmā daļa

10. panta 1. punkta otrā daļa

—

10. panta 1. punkta trešā daļa

14. panta 1. punkta otrā daļa

10. panta 2. punkts

14. panta 2. punkta pirmā daļa

—

14. panta 2. punkta otrā daļa

10. panta 3. punkts

14. panta 3. punkts

11. panta 1. punkts

—

—

15. panta 1. punkts

11. panta 2. un 3. punkts

15. panta 2. un 3. punkts

11. panta 4. punkts

—

12. pants

16. pants

13. pants ▐

17. pants ▐

14. panta 1. punkts

18. panta 1. punkts

14. panta 2. punkta ievadvārdi un pirmā daļa

18. panta 2. punkta ievadvārdi un pirmā daļa

—

18. panta 2. punkta otrā daļa

14. panta 2. punkta otrā daļa

18. panta 2. punkta trešā daļa

14. panta 3. līdz 7. punkts

18. panta 3. līdz 7. punkts

14. panta 8. punkta ievadvārdi

18. panta 8. punkta ievadvārdi

14. panta 8. punkta pirmās daļas pirmais ievilkums

18. panta 8. punkta pirmās daļas a) punkts

14. panta 8. punkta pirmās daļas otrais ievilkums

—

14. panta 8. punkta pirmās daļas trešais un ceturtais ievilkums

18. panta 8. punkta pirmās daļas b) un c) punkts

14. panta 8. punkta otrā daļa

18. panta 8. punkta otrā daļa

15. pants

19. pants

—

20. pants

16. panta 1. punkta ievadvārdi

21. panta 1. punkta ievadvārdi

16. panta 1. punkta a) apakšpunkts

—

16. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmais, otrais un trešais ievilkums

21. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts

16. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmā daļa

—

—

21. panta 2. punkts ║

16. panta 2. punkts

—

16. panta 3. līdz 5. punkts

21. panta 3. līdz 5. punkts

17. panta 1. punkts

22. panta 1. punkta pirmā daļa

22. panta 1. punkta otrā daļa

17. panta 2. punkts

—

—

22. panta 2. punkts

18. panta 1. punkts

23. panta 1. punkts

—

23. panta 2. un 3. punkts

18. panta 2. punkts

23. panta 4. punkts

19. pants

24. pants

20. pants

25. panta 1. punkts

—

25. panta 2. punkts

21. panta 1. punkts

26. panta 1. punkts

—

26. panta 2. punkta pirmā daļa

21. panta 2. punkts

26. panta 2. punkta otrā daļa

22. pants

—

—

27. pants

23. pants

28. panta 1. punkts

—

28. panta 2. punkts

24. pants

29. pants

25. pants

30. pants

26. pants

31. pants

—

32. pants

27. pants

33. panta pirmā daļa

—

33. panta otrā daļa

28. pants

34. pants

—

I pielikums

—

II pielikums

—

III pielikums

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/370

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaStarptautiskās aizsardzības pieteikums, ko trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iesniedzis kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) ***I

P6_TA(2009)0377

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Koplēmuma procedūra — pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0820),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0474/2008),

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 3. aprīļa vēstuli Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a un 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0284/2009),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un kurā iekļauti turpmāk minētie grozījumi;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijāP6_TC1-COD(2008)0243

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (pārstrādāta versija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta pirmās daļas 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

║ saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes 2003. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (4), ir jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2003. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (4), ir jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā.

| (2) | Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, likumīgi meklē aizsardzību Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri, apstākļu spiesti, likumīgi meklē aizsardzību Kopienā.

| (3) | Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperē īpašā sanāksmē vienojās izveidot kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu, pilnīga un visietveroša piemērošana, tādējādi nodrošinot, ka nevienu personu neizdod atpakaļ vajāšanai, t.i., saglabājot neizraidīšanas principu. Šajā ziņā un, neietekmējot šajā regulā noteiktos atbildības kritērijus, visas dalībvalstis ievēro neizraidīšanas principu, un tās uzskata par drošām valstīm trešo valstu pilsoņiem. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobrī Tamperē īpašā sanāksmē vienojās izveidot kopēju Eiropas patvēruma sistēmu, kuras pamatā būtu 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu, kas papildināta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu, pilnīga un visietveroša piemērošana, tādējādi nodrošinot, ka nevienu personu neizdod atpakaļ vajāšanai, t.i., saglabājot neizraidīšanas principu. Šajā ziņā un, neietekmējot šajā regulā noteiktos atbildības kritērijus, visas dalībvalstis ievēro neizraidīšanas principu, un tās uzskata par drošām valstīm trešo valstu pilsoņiem.

| (4) | Tamperes sanāksmes secinājumos arī ir noteikts, ka šajā sistēmā īsā laikā jāiekļauj skaidra un praktiski realizējama metode, lai noteiktu dalībvalsti, kas ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Tamperes sanāksmes secinājumos arī ir noteikts, ka šajā sistēmā īsā laikā jāiekļauj skaidra un praktiski realizējama metode, lai noteiktu dalībvalsti, kas ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu.

| (5) | Šādai metodei jābalstās uz objektīviem un taisnīgiem kritērijiem gan attiecībā uz dalībvalstīm, gan konkrētajām personām. Tai jo īpaši jāparedz iespēja ātri noteikt atbildīgo dalībvalsti, lai garantētu starptautiskās aizsardzības statusa noteikšanas procedūru faktisku pieejamību un nekavētu sasniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu ātras izskatīšanas mērķi. |
| --- | --- |

(5)

Šādai metodei jābalstās uz objektīviem un taisnīgiem kritērijiem gan attiecībā uz dalībvalstīm, gan konkrētajām personām. Tai jo īpaši jāparedz iespēja ātri noteikt atbildīgo dalībvalsti, lai garantētu starptautiskās aizsardzības statusa noteikšanas procedūru faktisku pieejamību un nekavētu sasniegt starptautiskās aizsardzības pieteikumu ātras izskatīšanas mērķi.

| (6) | Attiecībā uz pakāpenisku kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanu, kam ilgākā laikposmā vajadzētu izveidot visā Eiropas Savienībā spēkā esošas kopējas procedūras un vienotu statusu attiecībā uz personām, kurām piešķirts patvērums, pašreizējā posmā, veicot vajadzīgos pilnveidojumus atbilstīgi gūtajai pieredzei, ir lietderīgi apstiprināt principus, uz kuriem pamatojas 1990. gada 15. jūnijā Dublinā parakstītā Konvencija, ar ko nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no Eiropas Kopienu dalībvalstīm (Dublinas konvencija), kuras īstenošana ir veicinājusi patvēruma politiku saskaņošanas gaitu. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz pakāpenisku kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanu, kam ilgākā laikposmā vajadzētu izveidot visā Eiropas Savienībā spēkā esošas kopējas procedūras un vienotu statusu attiecībā uz personām, kurām piešķirts patvērums, pašreizējā posmā, veicot vajadzīgos pilnveidojumus atbilstīgi gūtajai pieredzei, ir lietderīgi apstiprināt principus, uz kuriem pamatojas 1990. gada 15. jūnijā Dublinā parakstītā Konvencija, ar ko nosaka dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no Eiropas Kopienu dalībvalstīm (Dublinas konvencija), kuras īstenošana ir veicinājusi patvēruma politiku saskaņošanas gaitu.

| (7) | Tagad ir pabeigta pirmā fāze kopējās Eiropas patvēruma sistēmas izveidei║. Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā ir noteikti mērķi, kas jāsasniedz brīvības, drošības un taisnīguma telpā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Šajā sakarībā Hāgas programmā ir izteikts aicinājums ║ Komisijai pabeigt pirmās fāzes juridisko instrumentu novērtējumu un iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam otrās fāzes instrumentus un pasākumus, lai tos varētu pieņemt līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(7)

Tagad ir pabeigta pirmā fāze kopējās Eiropas patvēruma sistēmas izveidei║. Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā ir noteikti mērķi, kas jāsasniedz brīvības, drošības un taisnīguma telpā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Šajā sakarībā Hāgas programmā ir izteikts aicinājums ║ Komisijai pabeigt pirmās fāzes juridisko instrumentu novērtējumu un iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam otrās fāzes instrumentus un pasākumus, lai tos varētu pieņemt līdz 2010. gadam.

| (8) | Par patvēruma jomu atbildīgajiem dalībvalstu dienestiem būtu jāsaņem praktiska palīdzība, lai tie varētu izpildīt prasības attiecībā uz to ikdienas darbu. Šajā ziņā svarīga nozīme ir Patvēruma atbalsta birojam, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. .../...

   (5)

  . |
| --- | --- |

(8)

Par patvēruma jomu atbildīgajiem dalībvalstu dienestiem būtu jāsaņem praktiska palīdzība, lai tie varētu izpildīt prasības attiecībā uz to ikdienas darbu. Šajā ziņā svarīga nozīme ir Patvēruma atbalsta birojam, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. .../...

   (5)

  .

| (9) | Ņemot vērā veikto novērtējumu rezultātus, šajā posmā ir lietderīgi apstiprināt Regulas (EK) Nr. 343/2003 pamatā esošos principus, vienlaicīgi veicot vajadzīgos uzlabojumus atbilstoši pieredzei, lai uzlabotu sistēmas efektivitāti un starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem sniegto aizsardzību saskaņā ar šo procedūru. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā veikto novērtējumu rezultātus, šajā posmā ir lietderīgi apstiprināt Regulas (EK) Nr. 343/2003 pamatā esošos principus, vienlaicīgi veicot vajadzīgos uzlabojumus atbilstoši pieredzei, lai uzlabotu sistēmas efektivitāti un starptautiskās aizsardzības pieprasītājiem sniegto aizsardzību saskaņā ar šo procedūru.

| (10) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un tās saņēmējiem, kā arī lai nodrošinātu atbilstību pašreizējam ES patvēruma acquis, jo īpaši Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvai 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (6), ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai attiecinātu to uz alternatīvās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un tās saņēmējiem, kā arī lai nodrošinātu atbilstību pašreizējam ES patvēruma acquis, jo īpaši Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvai 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (6), ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai attiecinātu to uz alternatīvās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējiem.

| (11) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem patvēruma meklētājiem, Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīva .../.../EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai dalībvalstīs (7), būtu jāpiemēro procedūrai attiecībā uz atbildīgās dalībvalsts noteikšanu, kā noteikts saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem patvēruma meklētājiem, Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīva .../.../EK, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai dalībvalstīs (7), būtu jāpiemēro procedūrai attiecībā uz atbildīgās dalībvalsts noteikšanu, kā noteikts saskaņā ar šo regulu.

| (12) | Saskaņā ar 1989. gadā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērna tiesību aizsardzības konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu dalībvalstu galvenajam apsvērumam, piemērojot šo regulu, ir jābūt bērna interesēm. Turklāt būtu jānosaka īpašas procesuālās garantijas nepilngadīgajiem bez pavadības, ņemot vērā viņu īpašo neaizsargātības situāciju. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar 1989. gadā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērna tiesību aizsardzības konvenciju un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu dalībvalstu galvenajam apsvērumam, piemērojot šo regulu, ir jābūt bērna interesēm. Turklāt būtu jānosaka īpašas procesuālās garantijas nepilngadīgajiem bez pavadības, ņemot vērā viņu īpašo neaizsargātības situāciju.

| (13) | Saskaņā ar Eiropas Konvenciju par cilvēka tiesību un pamatbrīvību aizsardzību un Eiropas Savienības pamattiesību hartu dalībvalstīm, piemērojot šo regulu, ir pirmkārt jāievēro ģimenes vienotība. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Eiropas Konvenciju par cilvēka tiesību un pamatbrīvību aizsardzību un Eiropas Savienības pamattiesību hartu dalībvalstīm, piemērojot šo regulu, ir pirmkārt jāievēro ģimenes vienotība.

| (14) | Vienas ģimenes locekļu starptautiskās aizsardzības pieteikumu kopīga izskatīšana vienā dalībvalstī rada iespēju nodrošināt pieteikumu rūpīgu izskatīšanu un saskaņotu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz tiem, kā arī vienas ģimenes locekļu neizšķiršanu. |
| --- | --- |

(14)

Vienas ģimenes locekļu starptautiskās aizsardzības pieteikumu kopīga izskatīšana vienā dalībvalstī rada iespēju nodrošināt pieteikumu rūpīgu izskatīšanu un saskaņotu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz tiem, kā arī vienas ģimenes locekļu neizšķiršanu.

| (15) | Lai pilnībā nodrošinātu ģimenes vienotības principa un bērna interešu ievērošanu, par saistošu atbildības kritēriju ir jākļūst atkarības attiecībām starp pieteikuma iesniedzēju un viņa/viņas paplašināto ģimeni, ņemot vērā grūtniecību vai maternitāti, ģimenes locekļu veselības stāvokli vai lielo vecumu. Ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais bez pavadības, par saistošu atbildības kritēriju ir jākļūst arī radinieka, kas var par viņu rūpēties, klātbūtnei citas dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

(15)

Lai pilnībā nodrošinātu ģimenes vienotības principa un bērna interešu ievērošanu, par saistošu atbildības kritēriju ir jākļūst atkarības attiecībām starp pieteikuma iesniedzēju un viņa/viņas paplašināto ģimeni, ņemot vērā grūtniecību vai maternitāti, ģimenes locekļu veselības stāvokli vai lielo vecumu. Ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais bez pavadības, par saistošu atbildības kritēriju ir jākļūst arī radinieka, kas var par viņu rūpēties, klātbūtnei citas dalībvalsts teritorijā.

| (16) | Jebkurai dalībvalstij jābūt iespējai noteikt izņēmumus attiecībā uz atbildības kritērijiem, jo īpaši humānu iemeslu un līdzcietības dēļ, un izskatīt tajā vai citā dalībvalstī iesniegtu starptautiskās aizsardzības pieteikumu, pat tad, ja šāda izskatīšana nav tās pienākums saskaņā ar regulā noteiktajiem saistošajiem kritērijiem, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts un pieteikuma iesniedzējs tam piekrīt. |
| --- | --- |

(16)

Jebkurai dalībvalstij jābūt iespējai noteikt izņēmumus attiecībā uz atbildības kritērijiem, jo īpaši humānu iemeslu un līdzcietības dēļ, un izskatīt tajā vai citā dalībvalstī iesniegtu starptautiskās aizsardzības pieteikumu, pat tad, ja šāda izskatīšana nav tās pienākums saskaņā ar regulā noteiktajiem saistošajiem kritērijiem, ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts un pieteikuma iesniedzējs tam piekrīt.

| (17) | Lai atvieglotu par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu atbildīgās dalībvalsts noteikšanu, ir jārīko individuālas pārrunas un ▐ mutiski jāinformē pieteikuma iesniedzēji par šīs regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(17)

Lai atvieglotu par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu atbildīgās dalībvalsts noteikšanu, ir jārīko individuālas pārrunas un ▐ mutiski jāinformē pieteikuma iesniedzēji par šīs regulas piemērošanu.

| (18) | Jo īpaši saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu ir jānosaka juridiskās garantijas un tiesības uz efektīviem aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz lēmumiem par pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti, lai nodrošinātu attiecīgo personu tiesību efektīvu aizsardzību. |
| --- | --- |

(18)

Jo īpaši saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pantu ir jānosaka juridiskās garantijas un tiesības uz efektīviem aizsardzības līdzekļiem attiecībā uz lēmumiem par pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti, lai nodrošinātu attiecīgo personu tiesību efektīvu aizsardzību.

| (19) | Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi efektīvie aizsardzības līdzekļi ir jāattiecina gan uz šīs regulas piemērošanas, gan juridiskās un faktiskās situācijas pārbaudi dalībvalstī, uz kuru pārsūta pieteikuma iesniedzēju, lai nodrošinātu starptautisko tiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi efektīvie aizsardzības līdzekļi ir jāattiecina gan uz šīs regulas piemērošanas, gan juridiskās un faktiskās situācijas pārbaudi dalībvalstī, uz kuru pārsūta pieteikuma iesniedzēju, lai nodrošinātu starptautisko tiesību ievērošanu.

| (20) | Šajā regulā jedzienam “aizturēšana” nevajadzētu būt krimināltiesiskai vai sodu ietverošai nozīmei un ar to jāsaprot tikai administratīvs un pagaidu pasākums, kas līdzvērtīgs administratīvai aizturēšanai. |
| --- | --- |

(20)

Šajā regulā jedzienam “aizturēšana” nevajadzētu būt krimināltiesiskai vai sodu ietverošai nozīmei un ar to jāsaprot tikai administratīvs un pagaidu pasākums, kas līdzvērtīgs administratīvai aizturēšanai.

| (21) | Patvēruma meklētāju aizturēšana ir jāpiemēro atbilstoši pamatprincipam, ka persona nav jāaiztur tikai tā iemesla dēļ, ka tā pieprasa starptautisko aizsardzību. Patvēruma meklētāju aizturēšana ir jo īpaši jāpiemēro atbilstoši Ženēvas Konvencijas 31. pantam
  administratīvās aizturēšanas centros, kas atšķiras no penitenciārām iestādēm,
  un skaidri definētos ārkārtas apstākļos un atbilstoši garantijām, kas paredzētas Direktīvā .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai]. Turklāt ir jāierobežo aizturēšanas pielietošana, lai pārsūtītu personu uz atbildīgo dalībvalsti, un tai jāpiemēro proporcionalitātes princips attiecībā uz izmantotajiem līdzekļiem un sasniedzamajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(21)

Patvēruma meklētāju aizturēšana ir jāpiemēro atbilstoši pamatprincipam, ka persona nav jāaiztur tikai tā iemesla dēļ, ka tā pieprasa starptautisko aizsardzību. Patvēruma meklētāju aizturēšana ir jo īpaši jāpiemēro atbilstoši Ženēvas Konvencijas 31. pantam
  administratīvās aizturēšanas centros, kas atšķiras no penitenciārām iestādēm,
  un skaidri definētos ārkārtas apstākļos un atbilstoši garantijām, kas paredzētas Direktīvā .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai]. Turklāt ir jāierobežo aizturēšanas pielietošana, lai pārsūtītu personu uz atbildīgo dalībvalsti, un tai jāpiemēro proporcionalitātes princips attiecībā uz izmantotajiem līdzekļiem un sasniedzamajiem mērķiem.

| (22) | Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 2. septembra Regulu (EK) Nr. 1560/2003, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (8), pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti drīkst veikt uz brīvprātības pamata, ar uzraudzītu aizbraukšanu vai ar eskortu. Dalībvalstīm ir jāveicina brīvprātīga pārsūtīšana un jānodrošina, ka uzraudzīta pārsūtīšana vai pārsūtīšana ar eskortu notiek humāni, pilnībā ievērojot pamattiesības un cilvēka cieņu. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 2. septembra Regulu (EK) Nr. 1560/2003, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003 (8), pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti drīkst veikt uz brīvprātības pamata, ar uzraudzītu aizbraukšanu vai ar eskortu. Dalībvalstīm ir jāveicina brīvprātīga pārsūtīšana un jānodrošina, ka uzraudzīta pārsūtīšana vai pārsūtīšana ar eskortu notiek humāni, pilnībā ievērojot pamattiesības un cilvēka cieņu.

| (23) | Lai pakāpeniski izveidotu telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar ║ līgumu ir garantēta personu brīva pārvietošanās, un noteiktu Kopienas politikas attiecībā uz ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu pilsoņiem, ieskaitot kopīgus pasākumus ārējo robežu pārvaldības izveidei, solidaritātes garā jāpanāk atbildības kritēriju līdzsvars. |
| --- | --- |

(23)

Lai pakāpeniski izveidotu telpu bez iekšējām robežām, kurā saskaņā ar ║ līgumu ir garantēta personu brīva pārvietošanās, un noteiktu Kopienas politikas attiecībā uz ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu pilsoņiem, ieskaitot kopīgus pasākumus ārējo robežu pārvaldības izveidei, solidaritātes garā jāpanāk atbildības kritēriju līdzsvars.

| (24) | Šīs regulas piemērošana noteiktos apstākļos var radīt papildu slogu dalībvalstīm, kuras sastopas ar īpaši neatliekamu situāciju, kas ārkārtīgi noslogo to uzņemšanas spēju, patvēruma sistēmu vai infrastruktūru. Šādos apstākļos ir jāparedz efektīva procedūra, lai ļautu uz laiku apturēt pārsūtīšanas uz attiecīgo dalībvalsti un nodrošinātu finansiālu palīdzību saskaņā ar esošajiem ES finanšu instrumentiem. Tādējādi Dublinas pārsūtīšanu apturēšana uz laiku var palīdzēt panākt lielāku solidaritāti ar tām dalībvalstīm, kas saskaras ar īpašu patvēruma sistēmu noslogojumu to ģeogrāfiskās vai demogrāfiskās situācijas dēļ. |
| --- | --- |

(24)

Šīs regulas piemērošana noteiktos apstākļos var radīt papildu slogu dalībvalstīm, kuras sastopas ar īpaši neatliekamu situāciju, kas ārkārtīgi noslogo to uzņemšanas spēju, patvēruma sistēmu vai infrastruktūru. Šādos apstākļos ir jāparedz efektīva procedūra, lai ļautu uz laiku apturēt pārsūtīšanas uz attiecīgo dalībvalsti un nodrošinātu finansiālu palīdzību saskaņā ar esošajiem ES finanšu instrumentiem. Tādējādi Dublinas pārsūtīšanu apturēšana uz laiku var palīdzēt panākt lielāku solidaritāti ar tām dalībvalstīm, kas saskaras ar īpašu patvēruma sistēmu noslogojumu to ģeogrāfiskās vai demogrāfiskās situācijas dēļ.

| (25) | Pārsūtīšanu apturēšanas mehānisms būtu jāpiemēro arī tad, ja Komisija uzskata, ka starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju aizsardzības līmenis attiecīgajā dalībvalstī neatbilst Kopienas tiesību aktiem par patvērumu, jo īpaši saistībā ar uzņemšanas nosacījumiem
  , atbilstību starptautiskās aizsardzības piešķiršanai
  un piekļuvi patvēruma procedūrai, lai nodrošinātu, ka visi starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēji saņem pienācīgu aizsardzību visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(25)

Pārsūtīšanu apturēšanas mehānisms būtu jāpiemēro arī tad, ja Komisija uzskata, ka starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju aizsardzības līmenis attiecīgajā dalībvalstī neatbilst Kopienas tiesību aktiem par patvērumu, jo īpaši saistībā ar uzņemšanas nosacījumiem
  , atbilstību starptautiskās aizsardzības piešķiršanai
  un piekļuvi patvēruma procedūrai, lai nodrošinātu, ka visi starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēji saņem pienācīgu aizsardzību visās dalībvalstīs.

| (26) | Šis pārsūtīšanu apturēšanas mehānisms ir ārkārtas pasākums, kas paredzēts, lai risinātu problēmas saistībā ar sevišķi lielu noslogojumu vai nepieciešamību pastāvīgi nodrošināt aizsardzību. |
| --- | --- |

(26)

Šis pārsūtīšanu apturēšanas mehānisms ir ārkārtas pasākums, kas paredzēts, lai risinātu problēmas saistībā ar sevišķi lielu noslogojumu vai nepieciešamību pastāvīgi nodrošināt aizsardzību.

| (27) | Komisijai būtu periodiski jāpārbauda, cik sekmīgi norit Eiropas kopējās patvēruma sistēmas ilgtermiņa attīstība un saskaņošana, un jākonstatē, cik lielā mērā šo procesu sekmē solidārie pasākumi un pārsūtīšanu apturēšanas mehānisma pieejamība, un jāziņo par šā procesa attīstību.




  Ņemot vērā, ka Dublinas sistēma nav paredzēta kā mehānisms atbildības taisnīgai sadalīšanai starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanas jomā un ka atsevišķas dalībvalstis ir pakļautas sevišķi lielām migrantu plūsmām, jo īpaši to ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, ir būtiski apsvērt tiesiski saistošu instrumentu vajadzību un tādus ierosināt, lai nodrošinātu lielāku solidaritāti starp dalībvalstīm un augstākus aizsardzības standartus. Šādiem instrumentiem būtu īpaši jāveicina citu dalībvalstu ekspertu norīkošana, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar pārmērīgi lielu patvēruma pieprasījumu skaitu un kurās pieteikuma iesniedzējiem nenodrošina pienācīgu aizsardzības standartu ievērošanu, un gadījumos, kad kādas dalībvalsts uzņemšanas iespējas nav pietiekamas, jāveicina personu, kurām piešķirta aizsardzība, pārvietošana uz citām dalībvalstīm ar nosacījumu, ka attiecīgās personas tam piekrīt, un tiek ievērotas šo personu pamattiesības. |
| --- | --- |

(27)

Komisijai būtu periodiski jāpārbauda, cik sekmīgi norit Eiropas kopējās patvēruma sistēmas ilgtermiņa attīstība un saskaņošana, un jākonstatē, cik lielā mērā šo procesu sekmē solidārie pasākumi un pārsūtīšanu apturēšanas mehānisma pieejamība, un jāziņo par šā procesa attīstību.

Ņemot vērā, ka Dublinas sistēma nav paredzēta kā mehānisms atbildības taisnīgai sadalīšanai starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanas jomā un ka atsevišķas dalībvalstis ir pakļautas sevišķi lielām migrantu plūsmām, jo īpaši to ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, ir būtiski apsvērt tiesiski saistošu instrumentu vajadzību un tādus ierosināt, lai nodrošinātu lielāku solidaritāti starp dalībvalstīm un augstākus aizsardzības standartus. Šādiem instrumentiem būtu īpaši jāveicina citu dalībvalstu ekspertu norīkošana, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kuras saskaras ar pārmērīgi lielu patvēruma pieprasījumu skaitu un kurās pieteikuma iesniedzējiem nenodrošina pienācīgu aizsardzības standartu ievērošanu, un gadījumos, kad kādas dalībvalsts uzņemšanas iespējas nav pietiekamas, jāveicina personu, kurām piešķirta aizsardzība, pārvietošana uz citām dalībvalstīm ar nosacījumu, ka attiecīgās personas tam piekrīt, un tiek ievērotas šo personu pamattiesības.

| (28) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9), attiecas uz dalībvalstu veiktu personas datu apstrādi, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9), attiecas uz dalībvalstu veiktu personas datu apstrādi, piemērojot šo regulu.

| (29) | Apmainoties ar pieteikuma iesniedzēja personas datiem, tostarp sensitīviem datiem par veselību, kas jānosūta pirms personas pārsūtīšanas, tiks nodrošināts, ka kompetentās patvēruma iestādes spēj sniegt pieteikuma iesniedzējiem pietiekamu palīdzību un ka tiek nodrošināta tiem paredzētās aizsardzības un tiesību nepārtrauktība. Ir jāpieņem īpašs noteikums, lai nodrošinātu ar šajā situācijā iesaistītajiem pieteikuma iesniedzējiem saistīto datu aizsardzību atbilstoši Direktīvai 95/46/EK. |
| --- | --- |

(29)

Apmainoties ar pieteikuma iesniedzēja personas datiem, tostarp sensitīviem datiem par veselību, kas jānosūta pirms personas pārsūtīšanas, tiks nodrošināts, ka kompetentās patvēruma iestādes spēj sniegt pieteikuma iesniedzējiem pietiekamu palīdzību un ka tiek nodrošināta tiem paredzētās aizsardzības un tiesību nepārtrauktība. Ir jāpieņem īpašs noteikums, lai nodrošinātu ar šajā situācijā iesaistītajiem pieteikuma iesniedzējiem saistīto datu aizsardzību atbilstoši Direktīvai 95/46/EK.

| (30) | Šīs regulas piemērošanu var sekmēt un tās efektivitāti paaugstināt ar dalībvalstu divpusējām vienošanām par kompetento struktūrvienību sakaru uzlabošanu, procedūru termiņu saīsināšanu vai lūgumu par uzņemšanu vai atpakaļuzņemšanu izskatīšanas vienkāršošanu, vai par kārtību, kādā veicama personu pārsūtīšana. |
| --- | --- |

(30)

Šīs regulas piemērošanu var sekmēt un tās efektivitāti paaugstināt ar dalībvalstu divpusējām vienošanām par kompetento struktūrvienību sakaru uzlabošanu, procedūru termiņu saīsināšanu vai lūgumu par uzņemšanu vai atpakaļuzņemšanu izskatīšanas vienkāršošanu, vai par kārtību, kādā veicama personu pārsūtīšana.

| (31) | Jānodrošina ar Regulu (EK) Nr. 343/2003 paredzētās sistēmas atbildīgās dalībvalsts noteikšanai un ar šo regulu noteiktās sistēmas nepārtrauktība. Tāpat jānodrošina šīs regulas atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (10)
  . |
| --- | --- |

(31)

Jānodrošina ar Regulu (EK) Nr. 343/2003 paredzētās sistēmas atbildīgās dalībvalsts noteikšanai un ar šo regulu noteiktās sistēmas nepārtrauktība. Tāpat jānodrošina šīs regulas atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (10)
  .

| (32) | EURODAC sistēmas darbībai, kas noteikta ar Regulu .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm ], un jo īpaši minētās regulas 6. un 10. panta īstenošanai ir jāvienkāršo šīs regulas piemērošana. |
| --- | --- |

(32)

EURODAC sistēmas darbībai, kas noteikta ar Regulu .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm ], un jo īpaši minētās regulas 6. un 10. panta īstenošanai ir jāvienkāršo šīs regulas piemērošana.

| (33) | Vīzu informācijas sistēmas darbībai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (11), un jo īpaši tajā iekļautā 21. un 22. panta īstenošanai ir jāsekmē šīs regulas piemērošana. |
| --- | --- |

(33)

Vīzu informācijas sistēmas darbībai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (11), un jo īpaši tajā iekļautā 21. un 22. panta īstenošanai ir jāsekmē šīs regulas piemērošana.

| (34) | Attieksmē pret personām, uz kurām attiecas šī regula, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi starptautisko tiesību dokumentiem, kuros tās ir līgumslēdzējas puses. |
| --- | --- |

(34)

Attieksmē pret personām, uz kurām attiecas šī regula, dalībvalstīm ir saistības atbilstīgi starptautisko tiesību dokumentiem, kuros tās ir līgumslēdzējas puses.

| (35) | Pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12). |
| --- | --- |

(35)

Pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12).

| (36) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt nosacījumus un procedūras noteikumu par nepilngadīgajiem bez pavadības un apgādājamu radinieku atkalapvienošanu īstenošanai un pieņemt kritērijus, kas nepieciešami pārsūtīšanas izpildei. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt šīs regulas nebūtiskos elementus, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(36)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt nosacījumus un procedūras noteikumu par nepilngadīgajiem bez pavadības un apgādājamu radinieku atkalapvienošanu īstenošanai un pieņemt kritērijus, kas nepieciešami pārsūtīšanas izpildei. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt šīs regulas nebūtiskos elementus, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (37) | Regulas (EK) Nr. 343/2003 īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir pieņemti ar Regulu (EK) Nr. 1560/2003. Skaidrības labad vai tādēļ, ka tie var palīdzēt sasniegt vispārēju mērķi, šajā regulā ir jāiekļauj noteikti Regulas (EK) Nr. 1560/2003 noteikumi. Gan attiecīgajām dalībvalstīm, gan patvēruma meklētājiem ir īpaši svarīgi, lai būtu vispārējs mehānisms risinājuma meklēšanai gadījumos, kad dalībvalstis dažādi piemēro kādu no šīs regulas noteikumiem. Tādēļ ir pamatota Regulā (EK) Nr. 1560/2003 paredzētā mehānisma ar humāno klauzulu saistītu strīdu risināšanai iekļaušana šajā regulā un tā darbības jomas paplašināšana, attiecinot uz visu šo regulu. |
| --- | --- |

(37)

Regulas (EK) Nr. 343/2003 īstenošanai vajadzīgie pasākumi ir pieņemti ar Regulu (EK) Nr. 1560/2003. Skaidrības labad vai tādēļ, ka tie var palīdzēt sasniegt vispārēju mērķi, šajā regulā ir jāiekļauj noteikti Regulas (EK) Nr. 1560/2003 noteikumi. Gan attiecīgajām dalībvalstīm, gan patvēruma meklētājiem ir īpaši svarīgi, lai būtu vispārējs mehānisms risinājuma meklēšanai gadījumos, kad dalībvalstis dažādi piemēro kādu no šīs regulas noteikumiem. Tādēļ ir pamatota Regulā (EK) Nr. 1560/2003 paredzētā mehānisma ar humāno klauzulu saistītu strīdu risināšanai iekļaušana šajā regulā un tā darbības jomas paplašināšana, attiecinot uz visu šo regulu.

| (38) | Lai efektīvi uzraudzītu šīs regulas piemērošanu, ir nepieciešams to regulāri izvērtēt. |
| --- | --- |

(38)

Lai efektīvi uzraudzītu šīs regulas piemērošanu, ir nepieciešams to regulāri izvērtēt.

| (39) | Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi║. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt 18. pantā garantētās patvēruma tiesības un sekmēt minētās hartas 1., 4., 7., 24. un 47. panta piemērošanu, un tā būtu jāpiemēro atbilstīgi šim mērķim. |
| --- | --- |

(39)

Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītās pamattiesības un principi║. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir pilnībā nodrošināt 18. pantā garantētās patvēruma tiesības un sekmēt minētās hartas 1., 4., 7., 24. un 47. panta piemērošanu, un tā būtu jāpiemēro atbilstīgi šim mērķim.

| (40) | Ņemot vērā to, ka ierosinātā pasākuma mērķi, proti, izveidot kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šī mērķa mērogu un seku dēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā to, ka ierosinātā pasākuma mērķi, proti, izveidot kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šī mērķa mērogu un seku dēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti kritēriji un mehānismi, lai noteiktu dalībvalsti, kas ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts kādā no dalībvalstīm.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “trešās valsts pilsonis” ir jebkura persona, kas nav Eiropas Savienības pilsonis ║līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un kas nav persona, kura izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (13) 2. panta 5) apakšpunktā doto definīciju; |
| --- | --- |

a)

“trešās valsts pilsonis” ir jebkura persona, kas nav Eiropas Savienības pilsonis ║līguma 17. panta 1. punkta nozīmē un kas nav persona, kura izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (13) 2. panta 5) apakšpunktā doto definīciju;

| b) | “starptautiskās aizsardzības pieteikums” ir starptautiskās aizsardzības pieteikums saskaņā ar Direktīvas 2004/83/EK 2. panta g) apakšpunktā doto definīciju; |
| --- | --- |

b)

“starptautiskās aizsardzības pieteikums” ir starptautiskās aizsardzības pieteikums saskaņā ar Direktīvas 2004/83/EK 2. panta g) apakšpunktā doto definīciju;

| c) | “pieteikuma iesniedzējs” vai “patvēruma meklētājs” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums; |
| --- | --- |

c)

“pieteikuma iesniedzējs” vai “patvēruma meklētājs” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums;

| d) | “starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšana” ir jebkura pārbaude, lēmums vai nolēmums, ko attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu izdara vai pieņem kompetentās iestādes saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/85/EK (14), izņemot saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2004/83/EK paredzētās procedūras atbildīgās dalībvalsts noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

“starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšana” ir jebkura pārbaude, lēmums vai nolēmums, ko attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikumu izdara vai pieņem kompetentās iestādes saskaņā ar Padomes Direktīvu 2005/85/EK (14), izņemot saskaņā ar šo regulu un Direktīvu 2004/83/EK paredzētās procedūras atbildīgās dalībvalsts noteikšanai;

| e) | “starptautiskās aizsardzības pieteikuma atsaukšana” ir rīcība, ar ko starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs, noteikti vai klusējot, aptur procedūras, kas saskaņā ar Direktīvu 2005/85/EK uzsāktas, saņemot attiecīgo starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

e)

“starptautiskās aizsardzības pieteikuma atsaukšana” ir rīcība, ar ko starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs, noteikti vai klusējot, aptur procedūras, kas saskaņā ar Direktīvu 2005/85/EK uzsāktas, saņemot attiecīgo starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

| f) | “persona, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas tiek atzīts par personu, kurai vajadzīga starptautiska aizsardzība saskaņā ar Direktīvas 2004/83/EK 2. panta a) apakšpunktā doto definīciju; |
| --- | --- |

f)

“persona, kam piešķirta starptautiskā aizsardzība,” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas tiek atzīts par personu, kurai vajadzīga starptautiska aizsardzība saskaņā ar Direktīvas 2004/83/EK 2. panta a) apakšpunktā doto definīciju;

| g) | “nepilngadīgais” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas jaunāks par 18 gadiem; |
| --- | --- |

g)

“nepilngadīgais” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas jaunāks par 18 gadiem;

| h) | “nepilngadīgais bez pavadības” ir nepilngadīgais, kurš ieradies dalībvalstu teritorijā bez tāda pieaugušā pavadības, kas ir atbildīgs par šo nepilngadīgo saskaņā ar likumu vai paražām, kamēr šāds pieaugušais nav uzņēmies faktisku gādību par viņu. Tas attiecas arī uz nepilngadīgajiem, kas palikuši bez pavadības pēc ierašanās dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

h)

“nepilngadīgais bez pavadības” ir nepilngadīgais, kurš ieradies dalībvalstu teritorijā bez tāda pieaugušā pavadības, kas ir atbildīgs par šo nepilngadīgo saskaņā ar likumu vai paražām, kamēr šāds pieaugušais nav uzņēmies faktisku gādību par viņu. Tas attiecas arī uz nepilngadīgajiem, kas palikuši bez pavadības pēc ierašanās dalībvalstu teritorijā;

| i) | “ģimenes locekļi”, ja attiecīgā ģimene pastāvējusi jau izcelsmes valstī, ir šādi pieteikuma iesniedzēja ģimenes locekļi, kas atrodas dalībvalstu teritorijā:






  — | patvēruma meklētāja laulātais vai viņa/viņas neprecējies partneris, ar kuru viņam/viņai ir stabilas attiecības, ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas attiecināmi uz ārvalstniekiem, vai atbilstoši praksei attiecīgajā dalībvalstī neprecētus pārus uzskata par pielīdzināmiem precētiem pāriem; |
| --- | --- | --- |

i)

“ģimenes locekļi”, ja attiecīgā ģimene pastāvējusi jau izcelsmes valstī, ir šādi pieteikuma iesniedzēja ģimenes locekļi, kas atrodas dalībvalstu teritorijā:

—

patvēruma meklētāja laulātais vai viņa/viņas neprecējies partneris, ar kuru viņam/viņai ir stabilas attiecības, ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, kas attiecināmi uz ārvalstniekiem, vai atbilstoši praksei attiecīgajā dalībvalstī neprecētus pārus uzskata par pielīdzināmiem precētiem pāriem;

| — | pieteikuma iesniedzēja vai pirmajā ievilkumā minētā pāra nepilngadīgie bērni ar noteikumu, ka viņi ir neprecējušies, un neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā, vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniedzēja vai pirmajā ievilkumā minētā pāra nepilngadīgie bērni ar noteikumu, ka viņi ir neprecējušies, un neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā, vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos;

| — | pāru, kas minēti pirmajā ievilkumā, vai pieteikuma iesniedzēja precētie nepilngadīgie bērni neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā, vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos
  un ar nosacījumu, ka viņus nepavada laulātais
  , ja viņu interesēs ir uzturēties kopā ar pieteikuma iesniedzēju; |
| --- | --- |

—

pāru, kas minēti pirmajā ievilkumā, vai pieteikuma iesniedzēja precētie nepilngadīgie bērni neatkarīgi no tā, vai viņi ir dzimuši laulībā vai ārlaulībā, vai ir adoptēti, kā noteikts attiecīgās valsts tiesību aktos
  un ar nosacījumu, ka viņus nepavada laulātais
  , ja viņu interesēs ir uzturēties kopā ar pieteikuma iesniedzēju;

| — | pieteikuma iesniedzēja tēvs, māte vai aizbildnis, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais un nav precējies vai ja viņš ir nepilngadīgais un ir precējies
  , un viņu nepavada laulātais
  , bet viņa interesēs ir uzturēties kopā ar tēvu, māti vai aizbildni; |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniedzēja tēvs, māte vai aizbildnis, ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais un nav precējies vai ja viņš ir nepilngadīgais un ir precējies
  , un viņu nepavada laulātais
  , bet viņa interesēs ir uzturēties kopā ar tēvu, māti vai aizbildni;

| — | pieteikuma iesniedzēja nepilngadīgie neprecējušies brāļi vai māsas, ja tie ir nepilngadīgi un neprecējušies vai ja pieteikuma iesniedzējs un viņa brāļi vai māsas ir nepilngadīgi un precējušies
  , un viņus nepavada laulātais
  , bet viena vai vairāku no viņiem interesēs ir uzturēties kopā; |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniedzēja nepilngadīgie neprecējušies brāļi vai māsas, ja tie ir nepilngadīgi un neprecējušies vai ja pieteikuma iesniedzējs un viņa brāļi vai māsas ir nepilngadīgi un precējušies
  , un viņus nepavada laulātais
  , bet viena vai vairāku no viņiem interesēs ir uzturēties kopā;

| j) | “uzturēšanās atļauja” ir jebkura atļauja, ko izdevušas iestādes dalībvalstī, kura atļāvusi trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam uzturēties tās teritorijā, ieskaitot dokumentus, kas apliecina atļauju palikt attiecīgajā teritorijā saskaņā ar pagaidu aizsardzības režīmu vai līdz brīdim, kad vairs nebūs spēkā apstākļi, kuri kavē izpildīt rīkojumu par izraidīšanu, izņemot vīzas un uzturēšanās atļaujas, kuras izdotas laikposmā, kāds vajadzīgs, lai noteiktu atbildīgo dalībvalsti, kā paredzēts šajā regulā, vai arī starptautiskās aizsardzības pieteikuma vai uzturēšanās atļaujas pieteikuma izskatīšanas laikā; |
| --- | --- |

j)

“uzturēšanās atļauja” ir jebkura atļauja, ko izdevušas iestādes dalībvalstī, kura atļāvusi trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam uzturēties tās teritorijā, ieskaitot dokumentus, kas apliecina atļauju palikt attiecīgajā teritorijā saskaņā ar pagaidu aizsardzības režīmu vai līdz brīdim, kad vairs nebūs spēkā apstākļi, kuri kavē izpildīt rīkojumu par izraidīšanu, izņemot vīzas un uzturēšanās atļaujas, kuras izdotas laikposmā, kāds vajadzīgs, lai noteiktu atbildīgo dalībvalsti, kā paredzēts šajā regulā, vai arī starptautiskās aizsardzības pieteikuma vai uzturēšanās atļaujas pieteikuma izskatīšanas laikā;

| k) | “vīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs tranzītam vai ieceļošanai minētajā dalībvalstī vai vairākās dalībvalstīs uz paredzēto uzturēšanās laiku. Vīzas veidu nosaka atbilstoši šādām definīcijām:






  i) | “ilgtermiņa vīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs ieceļošanai minētajā dalībvalstī uz paredzēto uzturēšanās laiku, kurš ir ilgāks par trim mēnešiem; |
| --- | --- | --- |

k)

“vīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs tranzītam vai ieceļošanai minētajā dalībvalstī vai vairākās dalībvalstīs uz paredzēto uzturēšanās laiku. Vīzas veidu nosaka atbilstoši šādām definīcijām:

i)

“ilgtermiņa vīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs ieceļošanai minētajā dalībvalstī uz paredzēto uzturēšanās laiku, kurš ir ilgāks par trim mēnešiem;

| ii) | “īstermiņa vīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs ieceļošanai minētajā dalībvalstī vai vairākās dalībvalstīs uz paredzēto uzturēšanās laiku, kura kopējais ilgums nepārsniedz trīs mēnešus; |
| --- | --- |

ii)

“īstermiņa vīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums, kas vajadzīgs ieceļošanai minētajā dalībvalstī vai vairākās dalībvalstīs uz paredzēto uzturēšanās laiku, kura kopējais ilgums nepārsniedz trīs mēnešus;

| iii) | “tranzītvīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums ieceļošanai, lai tranzītā šķērsotu minētās dalībvalsts teritoriju vai vairāku dalībvalstu teritorijas, izņemot tranzītu lidostā; |
| --- | --- |

iii)

“tranzītvīza” ir dalībvalsts izdota atļauja vai lēmums ieceļošanai, lai tranzītā šķērsotu minētās dalībvalsts teritoriju vai vairāku dalībvalstu teritorijas, izņemot tranzītu lidostā;

| iv) | “lidostas tranzītvīza” ir atļauja vai lēmums, kas ļauj trešās valsts pilsonim, uz kuru konkrēti attiecas šī prasība, iziet cauri lidostas tranzīta zonai, nepiekļūstot attiecīgās dalībvalsts teritorijai, starpnolaišanās laikā vai pārsēšanās laikā no starptautiska lidojuma viena posma uz citu; |
| --- | --- |

iv)

“lidostas tranzītvīza” ir atļauja vai lēmums, kas ļauj trešās valsts pilsonim, uz kuru konkrēti attiecas šī prasība, iziet cauri lidostas tranzīta zonai, nepiekļūstot attiecīgās dalībvalsts teritorijai, starpnolaišanās laikā vai pārsēšanās laikā no starptautiska lidojuma viena posma uz citu;

| l) | “bēgšanas risks” ir tādu iemeslu esība atsevišķā gadījumā, kuru pamatā ir objektīvi tiesību aktos noteikti kritēriji, uzskatīt, ka pieteikuma iesniedzējs vai trešās valsts pilsonis, vai bezvalstnieks, kuram piemēro lēmumu par pārsūtīšanu, var aizbēgt. |
| --- | --- |

l)

“bēgšanas risks” ir tādu iemeslu esība atsevišķā gadījumā, kuru pamatā ir objektīvi tiesību aktos noteikti kritēriji, uzskatīt, ka pieteikuma iesniedzējs vai trešās valsts pilsonis, vai bezvalstnieks, kuram piemēro lēmumu par pārsūtīšanu, var aizbēgt.

II   NODAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI UN GARANTIJAS

3. pants

Piekļuve starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanas procedūrai

1.   Dalībvalstis izskata visus starptautiskās aizsardzības pieteikumus, ko kādai no šīm valstīm tās teritorijā, tostarp pie robežas, vai tranzīta zonās iesniedz trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks. Pieteikumu izskata viena dalībvalsts, kas saskaņā ar šīs regulas III nodaļā izklāstītajiem kritērijiem ir noteikta par atbildīgo.

2.   Ja, pamatojoties uz šajā regulā uzskaitītajiem kritērijiem, nav iespējams izraudzīties par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu atbildīgo dalībvalsti, tad par pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurai pirmajai iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums.

3.   Visas dalībvalstis patur tiesības nosūtīt patvēruma meklētāju uz kādu drošu trešo valsti, ievērojot Direktīvā 2005/85/EK paredzētos noteikumus un aizsardzības pasākumus.

4. pants

Tiesības uz informāciju

1.   Tiklīdz ir iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums, dalībvalstu kompetentās iestādes informē patvēruma meklētāju par šīs regulas piemērošanu un jo īpaši par

| a) | šīs regulas mērķiem un sekām, ko radītu vēl viena pieteikuma iesniegšana citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas mērķiem un sekām, ko radītu vēl viena pieteikuma iesniegšana citā dalībvalstī;

| b) | atbildības piešķiršanas kritērijiem un to hierarhiju; |
| --- | --- |

b)

atbildības piešķiršanas kritērijiem un to hierarhiju;

| c) | vispārīgo procedūru un termiņiem, kas jāievēro dalībvalstīm; |
| --- | --- |

c)

vispārīgo procedūru un termiņiem, kas jāievēro dalībvalstīm;

| d) | procedūras iespējamiem iznākumiem un to sekām; |
| --- | --- |

d)

procedūras iespējamiem iznākumiem un to sekām;

| e) | iespēju apstrīdēt lēmumu par pārsūtīšanu; |
| --- | --- |

e)

iespēju apstrīdēt lēmumu par pārsūtīšanu;

| f) | to, ka kompetentās iestādes var apmainīties ar datiem par viņu tikai nolūkā īstenot no šīs regulas izrietošās saistības; |
| --- | --- |

f)

to, ka kompetentās iestādes var apmainīties ar datiem par viņu tikai nolūkā īstenot no šīs regulas izrietošās saistības;

| g) | tiesībām
  piekļūt ar viņu saistītiem datiem un
  tiesībām
  pieprasīt izlabot nepareizus ar viņu saistītus datus vai izdzēst nelikumīgi apstrādātus ar viņu saistītus datus,
  kā arī par
  šo tiesību īstenošanas procedūrām
  ,
  un
  jāsniedz

  kontaktinformācija par

  33. pantā minētajām iestādēm un
  valsts datu aizsardzības iestādēm, kas izskata ar personas datu aizsardzību saistītas prasības. |
| --- | --- |

g)

tiesībām
  piekļūt ar viņu saistītiem datiem un
  tiesībām
  pieprasīt izlabot nepareizus ar viņu saistītus datus vai izdzēst nelikumīgi apstrādātus ar viņu saistītus datus,
  kā arī par
  šo tiesību īstenošanas procedūrām
  ,
  un
  jāsniedz

  kontaktinformācija par

  33. pantā minētajām iestādēm un
  valsts datu aizsardzības iestādēm, kas izskata ar personas datu aizsardzību saistītas prasības.

2.   Informāciju, kas minēta 1. punktā, sniedz rakstiski valodā,
  kuru
  pieteikuma
  iesniedzējs saprot vai kuru
  , pamatoti spriežot,
  viņš varētu saprast
  . Dalībvalstis izmanto kopēju brošūru, kas saskaņā ar 3. punktu izveidota minētajam nolūkam.

Lai
  pieteikuma iesniedzējs pienācīgi saprastu sniegto informāciju, to sniedz mutiski pārrunās, ko rīko saskaņā ar 5. pantu.

Dalībvalstis sniedz informāciju veidā, kas ir piemērots pieteikuma iesniedzēja vecumam.

3.   Saskaņā ar 41. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru izstrādā kopēju brošūru, kas satur vismaz 1. punktā minēto informāciju.

5. pants

Personiska saruna

1.   Dalībvalsts, kas īsteno atbildīgās dalībvalsts noteikšanas procesu saskaņā ar šo regulu,
  uzaicina pieteikuma iesniedzējus uz

  individuālām pārrunām ar personu, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kvalificēta šādas pārrunas vadīt.

2.   Personiskās sarunas mērķis būs atvieglot atbildīgās dalībvalsts noteikšanas procesu, jo īpaši lai pieteikuma iesniedzējam dotu iespēju sniegt attiecīgo informāciju, kas vajadzīga atbildīgās dalībvalsts pareizai noteikšanai, un lai mutiski informētu pieteikuma iesniedzēju par šīs regulas piemērošanu.

3.   Personiskā saruna notiek savlaicīgi pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas un, jebkurā gadījumā, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums par pieteikuma iesniedzēja pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti saskaņā ar 25. panta 1. punktu.

4.   Personiskā saruna notiek valodā, ko pieteikuma iesniedzējs

  saprot
  , vai kas, pamatoti spriežot,
  viņam būtu jāsaprot
  un kurā viņš spēj sazināties. Ja vajadzīgs, dalībvalstis izraugās tulku, kas spēj nodrošināt pienācīgu saziņu starp pieteikuma iesniedzēju un personu, kas vada personisko sarunu.

5.   Personiskā saruna notiek apstākļos, kas nodrošina pienācīgu konfidencialitāti.

6.   Dalībvalsts, kas vada personisko sarunu, sastāda īsu rakstisku ziņojumu, kurā iekļauta galvenā informācija, ko pieteikuma iesniedzējs sniedzis sarunas laikā, un minētā ziņojuma kopiju dara pieejamu pieteikuma iesniedzējam. Ziņojumu pievieno jebkādam ziņojumam par pārsūtīšanu saskaņā ar 25. panta 1. punktu.

6. pants

Garantijas nepilngadīgajiem

1.   Bērna intereses ir dalībvalstu galvenais apsvērums attiecībā uz visām šajā regulā paredzētajām procedūrām.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar visām šajā regulā paredzētajām procedūrām nepilngadīgo bez pavadības pārstāv un/vai viņam palīdz pārstāvis
  , kura definīcija sniegta Direktīvas 2005/85/EK 2. panta i) apakšpunktā
  . Šis pārstāvis drīkst būt arī pārstāvis, kas minēts Direktīvas .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai] 24. pantā.

3.   Bērna interešu izvērtēšanā dalībvalstis cieši sadarbojas savā starpā un jo īpaši ņem vērā šādus faktorus:

| a) | ģimenes atkalapvienošanās iespējas; |
| --- | --- |

a)

ģimenes atkalapvienošanās iespējas;

| b) | nepilngadīgā labklājība un sociālā attīstība, jo īpaši ņemot vērā nepilngadīgā etnisko, reliģisko, kultūras un valodas pamatu; |
| --- | --- |

b)

nepilngadīgā labklājība un sociālā attīstība, jo īpaši ņemot vērā nepilngadīgā etnisko, reliģisko, kultūras un valodas pamatu;

| c) | drošības apsvērumi, jo īpaši tad, ja pastāv risks, ka bērns varētu būt cilvēku tirdzniecības upuris; |
| --- | --- |

c)

drošības apsvērumi, jo īpaši tad, ja pastāv risks, ka bērns varētu būt cilvēku tirdzniecības upuris;

| d) | nepilngadīgā viedoklis atbilstoši viņa vecumam un briedumam. |
| --- | --- |

d)

nepilngadīgā viedoklis atbilstoši viņa vecumam un briedumam.

4.   Dalībvalstis ▐ nosaka procedūras, lai nepilngadīgajiem bez pavadības atrastu ģimenes locekļus vai citus radiniekus, kuri atrodas dalībvalstīs
  , vajadzības gadījumā iesaistot starptautiskās vai citas attiecīgās organizācijas.
  Tās uzsāk nepilngadīgā bez pavadības ģimenes locekļu vai citu radinieku atrašanu iespējami drīz pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas, vienlaicīgi aizsargājot viņa intereses.

5.   Regulas 34. pantā minētās kompetentās iestādes, kas izskata pieprasījumus saistībā ar nepilngadīgajiem bez pavadības, tiek pienācīgi apmācīti, ņemot vērā nepilngadīgo īpašās vajadzības.

6.
     
  Saistībā ar šīs regulas piemērošanu un saskaņā ar Direktīvas 2005/85/EK 17. panta nosacījumiem dalībvalstis var izmantot medicīniskās apskates, lai noteiktu to nepilngadīgo vecumu, kuri ceļo bez pieaugušā pavadības.

Ja izmanto medicīniskās apskates, dalībvalstis nodrošina, ka šādas apskates veic pamatoti un rūpīgi saskaņā ar zinātnisko un ētisko standartu prasībām.

III   NODAĻA

KRITĒRIJI ATBILDĪGĀS DALĪBVALSTS NOTEIKŠANAI

7. pants

Kritēriju hierarhija

1.   Kritērijus atbildīgās dalībvalsts noteikšanai piemēro tādā kārtībā, kādā tie izklāstīti šajā nodaļā.

2.   Atbilstoši šajā nodaļā izklāstītajiem kritērijiem atbildīgo dalībvalsti nosaka, pamatojoties uz stāvokli, kāds bija, patvēruma meklētājam pirmo reizi iesniedzot starptautiskās aizsardzības pieteikumu dalībvalstij.

▐

8. pants

Nepilngadīgie bez pavadības

1.   Ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais bez pavadības, tad dalībvalsts, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, ir tā dalībvalsts, kurā likumīgi atrodas kāds nepilngadīgā ģimenes loceklis, ja vien tas ir nepilngadīgā interesēs.

2.   Ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīgais bez pavadības, kuram citā dalībvalstī likumīgi
  neatrodas neviens cits ģimenes loceklis 2. panta i) apakšpunkta nozīmē, bet kuram kāda cita persona, kurai ar viņu ir radniecības saikne, likumīgi atrodas citā dalībvalstī un
  var rūpēties par viņu, tad minētā dalībvalsts ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu, ja tas ir nepilngadīgā interesēs.

3.   Ja pieteikuma iesniedzēja ģimenes locekļi vai citi radinieki likumīgi atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī, tad par dalībvalsti, kas ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu, nolemj, ņemot vērā nepilngadīgā intereses.

4.   Ja nepilngadīgajam nav ģimenes locekļu vai citu radinieku, dalībvalsts, kas atbild par pieteikuma izskatīšanu, ir tā dalībvalsts, kurā nepilngadīgais iesniedzis ▐ starptautiskās aizsardzības pieteikumu, ja tas ir nepilngadīgā interesēs.

5.   Nosacījumus un procedūras 2. un 3. punkta īstenošanai nosaka Komisija. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

9. pants

Ģimenes locekļi, kas ir personas, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība

Ja patvēruma meklētājam ir kāds ģimenes loceklis, kuram ir atļauts uzturēties dalībvalstī kā personai, kurai piešķirta starptautiskā aizsardzība, neatkarīgi no tā, vai šī ģimene ir bijusi izveidota iepriekš izcelsmes valstī, tad minētā dalībvalsts ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, ja vien attiecīgās personas ir rakstiski paudušas savu vēlēšanos.

10. pants

Ģimenes locekļi, kas ir personas, kuras lūdz starptautisko aizsardzību

Ja patvēruma meklētājam ir kāds ģimenes loceklis dalībvalstī un par šā ģimenes locekļa starptautiskās aizsardzības pieteikumu attiecīgajā dalībvalstī vēl nav pieņemts pirmais lēmums pēc būtības, tad minētā dalībvalsts ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, ja vien attiecīgās personas ir rakstiski paudušas savu vēlēšanos.

11. pants

Apgādājami radinieki

1.   Ja patvēruma meklētājs ir atkarīgs no radinieka palīdzības grūtniecības, jaundzimuša bērna, nopietnas saslimšanas, smagas invaliditātes vai vecuma dēļ, vai ja radinieks ir atkarīgs no patvēruma meklētāja to pašu iemeslu dēļ, par pieteikuma izskatīšanu atbildīgā dalībvalsts ir tā, kuru uzskata par vispiemērotāko viņu paturēšanā kopā vai apvienošanā, ja vien ģimenes saites ir pastāvējušas jau izcelsmes valstī un attiecīgās personas ir rakstiski paudušas savu vēlēšanos. Nosakot vispiemērotāko dalībvalsti, ņem vērā attiecīgo personu intereses, piemēram apgādājamās personas iespējas ceļot.

2.   Nosacījumus un procedūras 1. punkta īstenošanai nosaka Komisija. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

12. pants

Ģimenes procedūra

Ja vairāki ģimenes locekļi iesniedz starptautiskās aizsardzības pieteikumus vienā dalībvalstī vienlaicīgi vai ar pietiekami īsu starplaiku, lai procedūras atbildīgās dalībvalsts noteikšanai veiktu kopā, un ja šajā regulā izklāstīto kritēriju piemērošana novestu pie šo ģimenes locekļu izšķiršanas, tad atbildīgo dalībvalsti nosaka, pamatojoties uz šādiem noteikumiem:

| a) | par visu ģimenes locekļu starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kura atbilstoši kritērijiem ir atbildīga par ģimenes locekļu vairākuma uzņemšanu; |
| --- | --- |

a)

par visu ģimenes locekļu starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kura atbilstoši kritērijiem ir atbildīga par ģimenes locekļu vairākuma uzņemšanu;

| b) | ja tas nav iespējams, tad atbildīga ir dalībvalsts, kas atbilstoši kritērijiem ir atbildīga par vecākā ģimenes locekļa patvēruma pieteikuma izskatīšanu. |
| --- | --- |

b)

ja tas nav iespējams, tad atbildīga ir dalībvalsts, kas atbilstoši kritērijiem ir atbildīga par vecākā ģimenes locekļa patvēruma pieteikuma izskatīšanu.

13. pants

Uzturēšanās atļauju vai vīzu izdošana

1.   Ja patvēruma meklētājam ir derīga uzturēšanās atļauja, par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kas izdevusi šo atļauju.

2.   Ja patvēruma meklētājam ir derīga vīza, par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kas izdevusi šo vīzu, ja vien minētā vīza nav izdota citas dalībvalsts uzdevumā vai ar tās rakstisku atļauju. Tādā gadījumā par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga pēdējā no minētajām dalībvalstīm. Ja dalībvalsts vispirms, jo īpaši drošības apsvērumu dēļ, lūdz informāciju kādas citas dalībvalsts centrālajai iestādei, tad šīs iestādes sniegtā atbilde nav rakstiska atļauja šā noteikuma nozīmē.

3.   Ja patvēruma meklētājam ir vairākas derīgas uzturēšanās atļaujas vai vīzas, ko izdevušas dažādas dalībvalstis, tad atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu dalībvalstis uzņemas šādā secībā:

| a) | dalībvalsts, kas ir izdevusi uzturēšanās atļauju, piešķirot tiesības uz ilgāko uzturēšanās periodu, vai arī, ja visu atļauju derīguma termiņi ir vienādi, dalībvalsts, kura ir izdevusi uzturēšanās atļauju ar visvēlāko derīguma termiņu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts, kas ir izdevusi uzturēšanās atļauju, piešķirot tiesības uz ilgāko uzturēšanās periodu, vai arī, ja visu atļauju derīguma termiņi ir vienādi, dalībvalsts, kura ir izdevusi uzturēšanās atļauju ar visvēlāko derīguma termiņu;

| b) | dalībvalsts, kas ir izdevusi vīzu ar visvēlāko derīguma termiņu, ja dažādās vīzas ir viena veida; |
| --- | --- |

b)

dalībvalsts, kas ir izdevusi vīzu ar visvēlāko derīguma termiņu, ja dažādās vīzas ir viena veida;

| c) | ja vīzas ir dažāda veida, dalībvalsts, kas ir izdevusi vīzu ar visilgāko derīguma termiņu, vai, ja derīguma termiņi ir vienādi, dalībvalsts, kura ir izdevusi vīzu ar visvēlāko derīguma termiņu. |
| --- | --- |

c)

ja vīzas ir dažāda veida, dalībvalsts, kas ir izdevusi vīzu ar visilgāko derīguma termiņu, vai, ja derīguma termiņi ir vienādi, dalībvalsts, kura ir izdevusi vīzu ar visvēlāko derīguma termiņu.

4.   Ja patvēruma meklētājam ir tikai viena vai vairākas tādas uzturēšanās atļaujas, kuru derīguma termiņš ir beidzies pirms mazāk nekā diviem gadiem, vai viena vai vairākas vīzas, kuru derīguma termiņš ir beidzies pirms mazāk nekā sešiem mēnešiem, un kuras ir ļāvušas viņam faktiski ieceļot kādā dalībvalstī, šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro tik ilgi, kamēr patvēruma meklētājs nav atstājis dalībvalstu teritoriju.

Ja patvēruma meklētājam ir viena vai vairākas uzturēšanās atļaujas, kuru derīguma termiņš ir beidzies pirms vairāk nekā diviem gadiem, vai viena vai vairākas vīzas, kuru derīguma termiņš ir beidzies pirms vairāk nekā sešiem mēnešiem un kuras ir ļāvušas viņam faktiski ieceļot kādā dalībvalstī, un ja patvēruma meklētājs nav atstājis dalībvalstu teritoriju, atbildīga ir dalībvalsts, kurā iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums.

5.   Fakts, ka uzturēšanās atļauja vai vīza izdota, pamatojoties uz fiktīvu vai nelikumīgi pieņemtu identitāti vai, saņemot falsificētus, viltotus vai nederīgus dokumentus, nekavē uzlikt atbildību dalībvalstij, kas izdevusi minēto atļauju vai vīzu. Dalībvalsts, kas izdevusi uzturēšanās atļauju vai vīzu, tomēr nav atbildīga, ja tā spēj konstatēt, ka krāpšana notikusi pēc atļaujas vai vīzas izdošanas.

14. pants

Ieceļošana un/vai uzturēšanās

1.   Ja, pamatojoties uz tiešiem vai netiešiem pierādījumiem, kas raksturoti abos šīs regulas 22. panta 3. punktā minētajos sarakstos, ieskaitot Regulas (EK) Nr. .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] III nodaļā norādīto informāciju, konstatē, ka patvēruma meklētājs nelikumīgi šķērsojis dalībvalsts sauszemes, jūras vai gaisa robežu, ieceļojot šajā dalībvalstī no trešās valsts, tad par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurā patvēruma meklētājs šādā veidā ieceļojis. Šī atbildība izbeidzas divpadsmit mēnešus pēc nelikumīgās robežas šķērsošanas dienas.

2.   Ja dalībvalsti saskaņā ar 1. punktu nevar uzskatīt vai vairs nevar uzskatīt par atbildīgu un ja, pamatojoties uz tiešiem vai netiešiem pierādījumiem, kas raksturoti abos 22. panta 3. punktā minētajos sarakstos, ir konstatēts, ka patvēruma meklētājs (kurš ieceļojis dalībvalstu teritorijā nelikumīgi vai kura ieceļošanas apstākļus nav iespējams noskaidrot) pastāvīgi dzīvojis kādā dalībvalstī vismaz piecus mēnešus pirms starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas, tad par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurā viņš dzīvojis.

Ja patvēruma meklētājs vismaz piecu mēnešu laikposmus dzīvojis vairākās dalībvalstīs, par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurā patvēruma meklētājs dzīvojis pēdējā laikā.

15. pants

Ieceļošana vīzu atcelšanas gadījumā

1.   Ja trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ieceļo tādas dalībvalsts teritorijā, kurā attiecībā uz viņu ir atcelta prasība par vīzas nepieciešamību, tad par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga minētā dalībvalsts.

2.   Ja trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iesniedz starptautiskās aizsardzības pieteikumu citā dalībvalstī, kurā attiecībā uz viņa ieceļošanu tās teritorijā arī ir atcelta prasība par vīzas nepieciešamību, tad 1. punktā izklāstīto principu nepiemēro. Šajā gadījumā par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga minētā dalībvalsts.

16. pants

Pieteikuma iesniegšana lidostas starptautiskajā tranzīta zonā

Ja trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iesniedz starptautiskās aizsardzības pieteikumu dalībvalsts lidostas starptautiskajā tranzīta zonā, par patvēruma pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga minētā dalībvalsts.

IV   NODAĻA

DISKRECIONĀRĀS KLAUZULAS

17. pants

Diskrecionārās klauzulas

1.   Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta, katra dalībvalsts var, jo īpaši humānu vai līdzcietības apsvērumu dēļ, nolemt izskatīt starptautiskās aizsardzības pieteikumu, ko tai iesniedzis trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, pat ja saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem kritērijiem šāda izskatīšana nav attiecīgās dalībvalsts pienākums, ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs tam piekrīt.

Tādā gadījumā minētā dalībvalsts kļūst par atbildīgo dalībvalsti šās regulas nozīmē un uzņemas ar šo atbildību saistītos pienākumus. Vajadzības gadījumā tā informē pirms tam atbildīgo dalībvalsti, dalībvalsti, kas veic procedūru, lai noteiktu atbildīgo dalībvalsti, vai dalībvalsti, kura saņēmusi pieprasījumu par pieteikuma iesniedzēja uzņemšanu vai par viņa atpakaļuzņemšanu, izmantojot elektroniskās komunikācijas tīklu DubliNet, kas izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1560/2003 18. pantu.

Dalībvalsts, kas kļūst par atbildīgo dalībvalsti saskaņā ar šo punktu, tūlīt arī norāda EURODAC, ka tā ir uzņēmusies atbildību saskaņā ar 17. panta 6. punktu Regulā (EK) Nr. .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm].

2.   Dalībvalsts, kurā ir iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums un kura veic atbildīgās dalībvalsts vai atbildīgo dalībvalstu noteikšanas procesu, var jebkurā laikā lūgt citu dalībvalsti uzņemt pieteikuma iesniedzēju, lai sapulcinātu ģimenes locekļus, kā arī citus radiniekus, pamatojoties uz humāniem un, jo īpaši, ģimenes vai kultūras apsvērumiem, pat ja šī pēdējā dalībvalsts nav atbildīga saskaņā ar ║ 8. līdz 12. pantā noteiktajiem kritērijiem. Attiecīgās dalībvalstis pauž savu piekrišanu rakstiski.

Atbildības uzņemšanās pieteikumā ir visi pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts rīcībā esošie materiāli, kas pieprasījumu saņēmušajai dalībvalstij ļauj novērtēt situāciju.

Dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, veic jebkādas vajadzīgās pārbaudes lai pamatotu minētos humānos iemeslus, un pieņem lēmumu par pieprasījumu divu mēnešu laikā no dienas, kad pieprasījums tika saņemts. Lēmumā par pieprasījuma noraidīšanu norāda iemeslus, kas ir tā pamatā.

Ja pieprasījumu saņēmusī dalībvalsts pieņem šo pieprasījumu, atbildību par pieteikuma izskatīšanu uztic tai.

V   NODAĻA

ATBILDĪGĀS DALĪBVALSTS PIENĀKUMI

18. pants

Atbildīgās dalībvalsts pienākumi

1.   Dalībvalstij, kas saskaņā ar šo regulu ir atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, ir pienākums:

| a) | saskaņā ar 21., 22. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt pieteikuma iesniedzēju, kas iesniedzis patvēruma pieteikumu citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 21., 22. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt pieteikuma iesniedzēju, kas iesniedzis patvēruma pieteikumu citā dalībvalstī;

| b) | saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt atpakaļ pieteikuma iesniedzēju, kura pieteikums tiek izskatīts un kurš ir iesniedzis pieteikumu citā dalībvalstī, vai kurš atrodas citas dalībvalsts teritorijā bez uzturēšanās atļaujas; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt atpakaļ pieteikuma iesniedzēju, kura pieteikums tiek izskatīts un kurš ir iesniedzis pieteikumu citā dalībvalstī, vai kurš atrodas citas dalībvalsts teritorijā bez uzturēšanās atļaujas;

| c) | saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt atpakaļ pieteikuma iesniedzēju, kurš ir atsaucis pieteikumu tā izskatīšanas laikā un ir iesniedzis pieteikumu citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt atpakaļ pieteikuma iesniedzēju, kurš ir atsaucis pieteikumu tā izskatīšanas laikā un ir iesniedzis pieteikumu citā dalībvalstī;

| d) | saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt atpakaļ trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku, kura pieteikumu tā ir noraidījusi un kurš ir iesniedzis pieteikumu citā dalībvalstī, vai kurš atrodas citas dalībvalsts teritorijā bez uzturēšanās atļaujas. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņemt atpakaļ trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku, kura pieteikumu tā ir noraidījusi un kurš ir iesniedzis pieteikumu citā dalībvalstī, vai kurš atrodas citas dalībvalsts teritorijā bez uzturēšanās atļaujas.

2.   Atbildīgā dalībvalsts visos 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētajos apstākļos izskata vai pabeidz izskatīt starptautiskās aizsardzības pieteikumu, ko iesniedzis pieteikuma iesniedzējs 2. panta d) apakšpunkta nozīmē. Kad atbildīgā dalībvalsts ir beigusi pieteikuma izskatīšanu pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs to ir atsaucis, tā atceļ šo lēmumu un pabeidz pieteikuma izskatīšanu 2. panta d) apakšpunkta nozīmē.

19. pants

Atbildības izbeigšanās

1.   Ja dalībvalsts izdod patvēruma meklētājam uzturēšanās atļauju, tad minētā dalībvalsts pārņem 18. panta 1. punktā noteiktās saistības.

2.   18. panta 1. punktā noteiktās saistības izbeidzas, ja par pieteikuma izskatīšanu atbildīgā dalībvalsts, kad tai pieprasa uzņemt vai atpakaļuzņemt pieteikuma iesniedzēju vai citu personu, kas minēta 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, var konstatēt, ka attiecīgā persona ir atstājusi dalībvalstu teritoriju vismaz uz trim mēnešiem, ja vien attiecīgajai personai nav derīgas uzturēšanās atļaujas, ko izdevusi atbildīgā dalībvalsts.

Pieteikumu, kas iesniegts pēc šādas prombūtnes, uzskata par jaunu pieteikumu, kas ir pamatā jaunai procedūrai, lai noteiktu atbildīgo dalībvalsti.

3.   18. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā noteiktās saistības izbeidzas, ja dalībvalsts, kas atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kad tai pieprasa atpakaļuzņemt pieteikuma iesniedzēju vai citu personu, kas minēta 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, var konstatēt, ka attiecīgā persona ir atstājusi dalībvalstu teritoriju atbilstoši atpakaļatgriešanas lēmumam vai izraidīšanas rīkojumam, ko tā izdevusi pēc pieteikuma atsaukšanas vai noraidījuma.

Pieteikumu, kas iesniegts pēc efektīvas izraidīšanas, uzskata par jaunu pieteikumu, kas ir pamatā jaunai procedūrai, lai noteiktu atbildīgo dalībvalsti.

VI   NODAĻA

UZŅEMŠANAS UN ATPAKAĻUZŅEMŠANAS PROCEDŪRAS

I   iedaļa

Procedūras uzsākšana

20. pants

Procedūras uzsākšana

1.   Process, kurā nosaka saskaņā ar šo regulu atbildīgo dalībvalsti, sākas, tiklīdz kādā no dalībvalstīm pirmo reizi tiek iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums.

2.   Starptautiskās aizsardzības pieteikumu uzskata par iesniegtu, ja attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes ir saņēmušas pieteikuma iesniedzēja iesniegtu veidlapu vai attiecīgo iestāžu sagatavotu ziņojumu. Ja pieteikumu neiesniedz rakstiski, laikposms no nodoma paziņošanas līdz ziņojuma iesniegšanai ir cik vien iespējams īss.

3.   Šajā regulā nepilngadīgais, kas ir kopā ar patvēruma meklētāju un atbilst 2. panta i) punktā izklāstītajai ģimenes locekļa definīcijai, nav nošķirams no vecāka vai aizbildņa un viņa stāvoklis ir tās dalībvalsts ziņā, kura atbildīga par minētā vecāka vai aizbildņa starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, pat ja pats nepilngadīgais nav patvēruma meklētājs, ja tas ir viņa interesēs. Tāda pati attieksme piemērojama bērniem, kas dzimuši pēc patvēruma meklētāja ierašanās dalībvalstu teritorijā, neuzsākot jaunu procedūru attiecībā uz šo bērnu uzņemšanu.

4.   Ja starptautiskās aizsardzības pieteikumu dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir iesniedzis patvēruma meklētājs, kas atrodas citas dalībvalsts teritorijā, tad atbildīgo dalībvalsti nosaka tā dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas pieteikuma iesniedzējs. Dalībvalsts, kas saņēmusi pieteikumu, nekavējoties informē dalībvalsti, kuras teritorijā atrodas pieteikuma iesniedzējs, un šīs regulas piemērošanas nolūkā to uzskata par dalībvalsti, kurai ir iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums.

Pieteikuma iesniedzēju rakstiski informē par šo pieteikuma pārsūtīšanu un tās datumu.

5.   Patvēruma meklētāju, kas atrodas citā dalībvalstī un tur iesniedz starptautiskās aizsardzības pieteikumu pēc sava pirmā pieteikuma, kas bijis iesniegts citā dalībvalstī, atsaukšanas atbildīgās dalībvalsts noteikšanas procedūras laikā, saskaņā ar 23., 24. un 28. pantā izklāstītajiem nosacījumiem uzņem atpakaļ dalībvalsts, kurā pirmoreiz iesniegts minētais starptautiskās aizsardzības pieteikums, lai pabeigtu procedūru dalībvalsts noteikšanai, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu.

Šī saistība izbeidzas, ja dalībvalsts, kurai pieprasīts pabeigt atbildīgās dalībvalsts noteikšanas procesu, var konstatēt, ka patvēruma meklētājs pa to laiku ir atstājis dalībvalstu teritoriju vismaz uz trim mēnešiem vai arī citā dalībvalstī ir saņēmis uzturēšanās atļauju.

Pieteikumu, kas iesniegts pēc šādas prombūtnes, uzskata par jaunu pieteikumu, kas ir pamatā jaunai procedūrai, lai noteiktu atbildīgo dalībvalsti.

II   iedaļa

Procedūras uzņemšanas pieprasījumiem

21. pants

Uzņemšanas pieprasījuma iesniegšana

1.   Ja dalībvalsts, kurai iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums, uzskata, ka par šā pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga cita dalībvalsts, tā iespējami īsā laikā un jebkurā gadījumā trīs mēnešos no pieteikuma iesniegšanas dienas 20. panta 2. punkta nozīmē pieprasīt šai otrajai dalībvalstij uzņemt attiecīgo patvēruma meklētāju.

Ja pieprasījums uzņemt patvēruma meklētāju nav iesniegts trīs mēnešu laikposmā, tad par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurai ir iesniegts pieteikums.

2.   Pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts var lūgt steidzamu atbildi gadījumos, ja starptautiskās aizsardzības pieteikums ir iesniegts pēc ieceļošanas vai palikšanas atļaujas atteikuma, pēc apcietināšanas sakarā ar nelikumīgu uzturēšanos vai pēc izraidīšanas rīkojuma nodošanas vai izpildes, un/vai gadījumā, ja patvēruma meklētājs ir aizturēts.

Pieprasījumā norāda iemeslus, kas pamato atbildes steidzamību, un paredzamo atbildes saņemšanas termiņu. Šis termiņš ir vismaz viena nedēļa.

3.   Abos gadījumos pieprasījumu citai dalībvalstij uzņemt personu, iesniedz, izmantojot standarta veidlapu un iekļaujot tiešus vai netiešus pierādījumus, kas raksturoti abos 22. panta 3. punktā minētajos sarakstos, un/vai būtiskas ziņas no patvēruma meklētāja iesniegtās informācijas, lai iestādes dalībvalstī, kas saņem pieprasījumu, var pārbaudīt, vai, pamatojoties uz šajā regulā izklāstītajiem kritērijiem, šī dalībvalsts ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu.

Pieprasījumu sagatavošanas noteikumus un nosūtīšanas kārtību nosaka saskaņā ar 41. panta 2. punktā izklāstīto regulatīvo procedūru.

22. pants

Atbilde uz uzņemšanas pieprasījumu

1.   Dalībvalsts, kas saņem pieprasījumu, veic vajadzīgās pārbaudes un paziņo lēmumu attiecībā uz pieprasījumu par patvēruma meklētāja uzņemšanu divos mēnešos no pieprasījuma saņemšanas dienas.

2.   Ar šo regulu paredzētajā procedūrā, lai noteiktu dalībvalsti, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, izmanto tiešos un netiešos pierādījumus.

3.   Saskaņā ar 41. panta 2. punktā norādīto regulatīvo procedūru izveido un regulāri pārskata divus sarakstus, norādot tiešos un netiešos pierādījumus atbilstoši šādiem kritērijiem:

| a) | tiešie pierādījumi:






  i) | formāli pierādījumi, kas saskaņā ar šo regulu nosaka atbildību, kamēr tie nav atspēkoti ar pierādījumiem par pretējo; |
| --- | --- | --- |

a)

tiešie pierādījumi:

i)

formāli pierādījumi, kas saskaņā ar šo regulu nosaka atbildību, kamēr tie nav atspēkoti ar pierādījumiem par pretējo;

| ii) | dalībvalstis iesniedz ar 41. pantu paredzētajai komitejai dažādu veidu administratīvu dokumentu paraugus saskaņā ar formālo pierādījumu sarakstā noteikto tipoloģiju; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalstis iesniedz ar 41. pantu paredzētajai komitejai dažādu veidu administratīvu dokumentu paraugus saskaņā ar formālo pierādījumu sarakstā noteikto tipoloģiju;

| b) | netiešie pierādījumi:






  i) | indikatīvi elementi, kas, būdami apstrīdami, atsevišķos gadījumos var būt pietiekami atbilstoši tiem piešķirtajam pierādījuma spēkam; |
| --- | --- | --- |

b)

netiešie pierādījumi:

i)

indikatīvi elementi, kas, būdami apstrīdami, atsevišķos gadījumos var būt pietiekami atbilstoši tiem piešķirtajam pierādījuma spēkam;

| ii) | to pierādījuma spēku attiecībā uz atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu izvērtē katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

ii)

to pierādījuma spēku attiecībā uz atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu izvērtē katrā atsevišķā gadījumā.

4.   Prasībai par pierādījumiem nebūtu jāpārsniedz šās regulas pareizai piemērošanai vajadzīgais.

5.   Ja nav formālu pierādījumu, pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts atzīst savu atbildību, ja netiešie pierādījumi ir saskanīgi, pamatoti un pietiekami detalizēti, lai noteiktu atbildību.

6.   Ja pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts saskaņā ar 21. panta 2. punkta noteikumiem ir lūgusi ievērot jautājuma steidzamību, dalībvalsts, kas saņēmusi pieprasījumu, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai iekļautos noteiktajā termiņā. Izņēmuma gadījumos, ja iespējams pierādīt, ka pieprasījuma, kas attiecas uz patvēruma meklētāja uzņemšanu, izskatīšana ir īpaši sarežģīta, dalībvalsts, kura saņēmusi pieprasījumu, var sniegt atbildi pēc noteiktā termiņa, taču jebkurā gadījumā viena mēneša laikā. Šādos gadījumos dalībvalsts, kas saņēmusi pieprasījumu, paziņo pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij lēmumu par atbildes sniegšanu pēc sākotnēji noteiktā termiņa.

7.   Atbildes nesniegšana 1. punktā minētajā divu mēnešu termiņā un 6. punktā minētajā viena mēneša termiņā ir pielīdzināma pieprasījuma akceptam un ietver pienākumu uzņemt attiecīgo personu, tai skaitā pienākumu nodrošināt atbilstošus pasākumus saistībā ar viņa uzņemšanu.

III   iedaļa

Procedūras atpakaļuzņemšanas pieprasījumiem

23. pants

Atpakaļuzņemšanas pieprasījuma iesniegšana

1.   Ja dalībvalsts, kurā ir iesniegts turpmāks starptautiskās aizsardzības pieteikums vai kuras teritorijā pieteikuma iesniedzējs vai cita persona, kā minēts 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, atrodas bez uzturēšanās atļaujas, uzskata, ka cita dalībvalsts ir atbildīga saskaņā ar 20. panta 5. punktu un 18. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu, tā var pieprasīt šai citai dalībvalstis atpakaļuzņemt minēto personu.

2.   Turpmāka starptautiskās aizsardzības pieteikuma gadījumā pieprasījumu atpakaļuzņemt attiecīgo personu iesniedz iespējami drīz un jebkurā gadījumā
  viena mēneša
  laikā no EURODAC pozitīva iznākuma saņemšanas atbilstoši 6. panta 6. apakšpunktam Regulā (EK) Nr. .../.../ [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm].

Ja pieprasījuma atpakaļuzņemt pieteikuma iesniedzēju, kas iesniedzis turpmāku starptautiskās aizsardzības pieteikumu, pamatā ir pierādījumi, kas nav no EURODAC sistēmas iegūtie dati, to nosūta pieprasījuma saņēmējai dalībvalstij triju mēnešu laikā no dienas, kad tika iesniegts starptautiskās aizsardzības pieteikums 20. panta 2. punkta nozīmē.

3.   Ja turpmāks starptautiskās aizsardzības pieteikums nav iesniegts un ja pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts nolemj veikt meklēšanu EURODAC sistēmā saskaņā ar 13. pantu Regulā (EK) Nr. .../.../ [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], pieprasījumu atpakaļuzņemt attiecīgo personu iesniedz iespējami drīz un jebkurā gadījumā
  viena mēneša
  laikā no EURODAC pozitīva iznākuma saņemšanas atbilstoši minētās regulas 13. panta 4. apakšpunktam.

Ja pieprasījuma atpakaļuzņemt attiecīgo personu pamatā ir pierādījumi, kas nav no EURODAC sistēmas iegūtie dati, to nosūta pieprasījuma saņēmējai dalībvalstij triju mēnešu laikā no dienas, kad pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts uzzina, ka par attiecīgo personu, iespējams, atbildīga ir cita dalībvalsts.

4.   Ja pieprasījums atpakaļuzņemt pieteikuma iesniedzēju vai citu personu, kas minēta 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, nav iesniegts 2. un 3. punktā noteiktajā termiņā, atbildību par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu uzņemas dalībvalsts, kurā ticis iesniegts turpmākais pieteikums vai kuras teritorijā persona atrodas bez uzturēšanās atļaujas.

5.   Pieprasījumu par patvēruma meklētāja vai citas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētas personas atpakaļuzņemšanu iesniedz, izmantojot standarta veidlapu un iekļaujot tiešus vai netiešus pierādījums un/vai personas apgalvojumu atbilstošus elementus ļaujot dalībvalsts, kura saņem pieprasījumu, iestādēm pārbaudīt, vai tā ir atbildīga.

Noteikumus par pierādījumiem un to interpretāciju, kā arī pārsūtījuma pieprasījumu sagatavošanas noteikumus un pārsūtīšanas kārtību nosaka saskaņā ar 41. panta 2. punktā izklāstīto regulatīvo procedūru.

24. pants

Atbilde uz atpakaļuzņemšanas pieprasījumu

1.   Pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts veic vajadzīgās pārbaudes un sniedz lēmumu par pieprasījumu atpakaļuzņemt attiecīgo personu, cik vien iespējams drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā vienu mēnesi no pieprasījuma saņemšanas dienas. Ja pieprasījums ir pamatots ar datiem, kas iegūti no Eurodac sistēmas, tad šo termiņu saīsina līdz divām nedēļām.

2.   Atbildes nesniegšana viena mēneša termiņā vai 1. punktā minētajā divu nedēļu termiņā ir pielīdzināma pieprasījuma pieņemšanai un ietver pienākumu uzņemt attiecīgo personu atpakaļ, tostarp pienākumu veikt atbilstošus pasākumus saistībā ar tās uzņemšanu.

IV   iedaļa

Procesuālās garantijas

25. pants

Pārsūtīšanas lēmuma paziņošana

1.   Ja dalībvalsts, kas saņēmusi pieprasījumu, piekrīt uzņemt vai atpakaļuzņemt patvēruma meklētāju vai citu 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētu personu, tad pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts paziņo attiecīgajai personai par lēmumu pārsūtīt viņu uz atbildīgo dalībvalsti un attiecīgi neizskatīt viņa starptautiskās aizsardzības pieteikumu. Šādu paziņojumu sniedz rakstiski valodā, kuru

  pieteikuma iesniedzējs saprot vai kuru
  , pamatoti spriežot,
  tam būtu
  jāsaprot, un ne vēlāk kā 15 darba dienās no dienas, kad saņemta atbilde no pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts.

2.   Šā panta 1. punktā norādītajā lēmumā izklāsta tā pamatojumu, tostarp lēmuma pieņemšanas procedūras galveno posmu aprakstu. Tajā ietver informāciju par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanai piemērojamajiem termiņiem, kā arī informāciju par personām vai struktūrām, kas šai personai var sniegt specifisku juridisko palīdzību un/vai nodrošināt pārstāvību. Tajā ietver sīkākas ziņas par pārsūtīšanas termiņu un, vajadzības gadījumā, norāda vietu, kur attiecīgajai personai jāierodas, kā arī ierašanās datumu, ja viņa dodas uz atbildīgo dalībvalsti patstāvīgi. Termiņus pārsūtīšanas veikšanai nosaka, lai dotu personai atbilstīgu laika posmu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantosanai saskaņā ar 26. pantu.

26. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.   Pieteikuma iesniedzējam vai citai personai, kas minēta 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ir tiesības uz efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli, proti, 25. pantā minētā pārsūtīšanas lēmuma faktisku un juridisku apelāciju vai pārskatīšanu tiesā vai tribunālā.

2.   Dalībvalstis nodrošina atbilstīgu laika posmu, kurā attiecīgā persona var īstenot savas tiesības uz efektīvu tiesisku aizsardzības līdzekli saskaņā ar 1. punktu.

Šis laika posms ir vismaz 10 darba dienas, sākot no paziņošanas datuma, kas minēts 25. panta 1. punktā.

3.   Apelācijas vai pārskatīšanas gadījumā attiecībā uz 25. pantā minēto pārsūtīšanas lēmumu šā panta 1. punktā minētā iestāde, rīkojoties
  vai nu saskaņā ar attiecīgās personas lūgumu, vai, gadījumā, ja šāds lūgums nav izteikts‐

  ex officio, iespējami drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
  piecas
  darba dienas no apelācijas vai pārskatīšanas pieteikuma iesniegšanas ║ nolemj, vai attiecīgā persona drīkst vai nedrīkst palikt attiecīgās dalībvalsts teritorijā, līdz zināms apelācijas vai pārskatīšanas rezultāts.

4.   Pārsūtīšana nenotiek, pirms nav pieņemts 3. punktā minētais lēmums. Lēmumā neatļaut attiecīgajai personai palikt attiecīgās dalībvalsts teritorijā, līdz zināms apelācijas vai pārskatīšanas rezultāts, norāda tā pamatā esošos iemeslus.

5.   Dalībvalstis nodrošina, lai attiecīgajai personai būtu pieejama juridiska palīdzība un/vai pārstāvība un vajadzības gadījumā lingvistiska palīdzība.

6.   Dalībvalstis nodrošina, lai
  vajadzīgā
  juridiskā palīdzība un/vai pārstāvība
  pēc pieprasījuma tiek
  piešķirta bez maksas
  saskaņā ar Direktīvas 2005/85/EK 15. panta 3. līdz 6. punktu
  .

Procedūras attiecībā uz juridisku palīdzību un/vai pārstāvību nosaka valstu tiesību aktos.

V   iedaļa

Aizturēšana pārsūtīšanas nolūkā

27. pants

Aizturēšana

1.   Dalībvalstis neaiztur personu vienīgi tādēļ, ka tā ir starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja saskaņā ar Direktīvu 2005/85/EK.

2.   Neskarot 8. panta 2. punktu Direktīvā .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai], ja tas ir nepieciešams, pamatojoties uz katra gadījuma atsevišķu izvērtējumu, dalībvalstis drīkst aizturēt patvēruma meklētāju vai citu personu, kas minēta šīs regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, kurai tiek piemērots lēmums par pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti
  , to ievietojot ar ieslodzīšanu nesaistītā iestādē vienīgi gadījumā, ja citi piespiedu pasākumi ir izrādījušies neefektīvi,
  tikai tad, ja pastāv ║ bēgšanas risks.

3.   Izvērtējot citu pasākumu ar mazāku piespiedu raksturu piemērošanu 2. punkta nolūkā, dalībvalstis apsver aizturēšanai alternatīvus pasākumus, piemēram, regulāru reģistrēšanos iestādēs, finansiālas garantijas depozītu, pienākumu uzturēties noteiktā vietā vai citus pasākumus, lai novērstu bēgšanas risku.

4.   Aizturēšanu saskaņā ar 2. punktu drīkst piemērot tikai no brīža, kad attiecīgajai personai paziņots lēmums par pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti saskaņā ar 25. pantu, līdz minētās personas pārsūtīšanai uz atbildīgo dalībvalsti.

5.   Aizturēšanu saskaņā ar 2. punktu piemēro uz iespējami visīsāko laika posmu. Tās ilgums nepārsniedz laiku, kas pamatoti nepieciešams, lai izpildītu vajadzīgās administratīvās procedūras pārsūtīšanas īstenošanai.

6.   Rīkojumu par aizturēšanu saskaņā ar 2. punktu izdod tiesu iestādes. Steidzamos gadījumos šādu rīkojumu drīkst izdot administratīvās iestādes, un šādā gadījumā aizturēšanas rīkojumu 72 stundu laikā no aizturēšanas sākuma apstiprina tiesu iestādes. Ja tiesu iestāde uzskata aizturēšanu par nelikumīgu, attiecīgo personu tūlīt atbrīvo.

7.   Rīkojumu par aizturēšanu saskaņā ar 2. punktu izdod rakstiski, norādot tajā faktiskos un likumīgos iemeslus, jo īpaši precizējot iemeslus, kuri ir pamatā apsvērumam, ka pastāv attiecīgās personas bēgšanas risks, kā arī norādot aizturēšanas ilgumu.

Aizturētās personas valodā,
  ko tās saprot vai ko
  , pamatoti spriežot,
  tām
  vajadzētu saprast, tūlīt informē par aizturēšanas iemesliem, paredzēto aizturēšanas ilgumu un valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām aizturēšanas rīkojuma apstrīdēšanai.

8.   Katrā gadījumā, kad persona aizturēta saskaņā ar 2. punktu, tiesu iestāde atbilstošos starplaikos pārskata turpmāku aizturēšanu vai nu pēc attiecīgās personas lūguma, vai ex-officio. Aizturēšanas ilgumu nekad nepagarina nepamatoti.

9.   Dalībvalstis nodrošina bezmaksas piekļuvi juridiskai palīdzībai un/vai pārstāvībai aizturēšanas lietās saskaņā ar 2. punktu, ja attiecīgā persona nevar atļauties segt ar to saistītās izmaksas.

Procedūras attiecībā uz piekļuvi juridiskai palīdzībai un/vai pārstāvībai šādās lietās nosaka valstu tiesību aktos.

10.   Nepilngadīgos nekad neaiztur, ja vien tas nav viņu interesēs, kā noteikts šīs regulas
  6. panta 3. punktā
  , un atbilstoši viņu situācijas atsevišķam izvērtējumam saskaņā ar 11. panta 5. punktu Direktīvā .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai].

11.   Nepilngadīgos bez pavadības nekad neaiztur.

12.   Dalībvalstis nodrošina, ka patvēruma meklētājiem, kas aizturēti saskaņā ar šo pantu, piemēro tāda paša līmeņa uzņemšanas nosacījumus aizturētiem pieteikuma iesniedzējiem, kā nosacījumi, kas jo īpaši paredzēti 10. un 11. pantā Direktīvā .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai].

VI   iedaļa

Pārsūtīšanas

28. pants

Kārtība un termiņi

1.   Pieteikuma iesniedzēja vai citas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētas personas pārsūtīšanu no pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts uz atbildīgo dalībvalsti veic saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem pēc abu attiecīgo dalībvalstu savstarpējas apspriešanās, cik vien iespējams īsā laikā, un, vēlākais, sešus mēnešus no dienas, kad akceptēts citas dalībvalsts pieprasījums uzņemt vai atpakaļuzņemt attiecīgo personu, vai no dienas, kad pieņemts galīgais lēmums par pārsūdzību vai pārskatīšanu, ja tas aptur pārsūtīšanu saskaņā ar 26. panta 3. punktu.

Vajadzības gadījumā pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts izdod patvēruma meklētājam saskaņā ar 41. panta 2. punktā norādīto regulatīvo procedūru pieņemta parauga caurlaidi.

Atbildīgā dalībvalsts attiecīgi informē pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti par attiecīgās personas sekmīgu ierašanos vai par to, ka tā nav ieradusies noteiktajā termiņā.

2.   Ja patvēruma meklētāja pārsūtīšana nenotiek sešu mēnešu termiņā, tad atbildīgā dalībvalsts tiek atbrīvota no pienākuma uzņemt vai atpakaļuzņemt attiecīgo personu un atbildība tiek nodota pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij. Šo termiņu var pagarināt, ilgākais, līdz vienam gadam, ja pārsūtīšanu nevar veikt attiecīgās personas ieslodzījuma dēļ, vai, ilgākais, līdz astoņpadsmit mēnešiem attiecīgās personas bēgšanas gadījumā.

3.   Ja persona ir pārsūtīta kļūdas dēļ vai lēmums par pārsūtīšanu apelācijas rezultātā ir atcelts pēc tam, kad pārsūtīšana ir notikusi, dalībvalsts, kas veica pārsūtīšanu, tūlīt pieņem šo personu atpakaļ.

4.   Papildu noteikumus par pārsūtīšanas izpildi var pieņemt Komisija. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

29. pants

Pārsūtīšanas izmaksas

1.   Nepieciešamās izmaksas pieteikuma iesniedzēja vai citas personas, kas minēta 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, pārsūtīšanai uz atbildīgo dalībvalsti, sedz pārsūtītāja dalībvalsts.

2.   Ja attiecīgā persona ir jānosūta atpakaļ uz dalībvalsti tādēļ, ka notikusi kļūdaina pārsūtīšana vai apelācijas rezultātā ir atcelts pārsūtīšanas lēmums pēc tam, kad pārsūtīšana jau ir veikta, dalībvalsts, kas sākotnēji veica pārsūtīšanu, ir atbildīga par izmaksām saistībā ar attiecīgās personas pārsūtīšanu atpakaļ uz savu teritoriju.

3.   Personām, kas pārsūtāmas atbilstoši šai regulai, netiek prasīts segt šādu pārsūtīšanu izmaksas.

4.   Saskaņā ar 41. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru var pieņemt papildu noteikumus saistībā ar nosūtītājas dalībvalsts pienākumu segt pārsūtīšanu izmaksas.

30. pants

Attiecīgās informācijas apmaiņa, pirms veic pārsūtīšanas

1.   Visos pārsūtīšanas gadījumos pārsūtītāja dalībvalsts informē saņēmēju dalībvalsti, vai attiecīgā persona ir piemērota pārsūtīšanai. Pārsūta tikai tādas personas, kas ir piemērotas pārsūtīšanai.

2.   Dalībvalsts, kas veic pārsūtīšanu, paziņo atbildīgajai dalībvalstij tos personas datus attiecībā uz pārsūtāmo pieteikuma iesniedzēju, kas ir pieņemami, atbilstoši un samērīgā apjomā tikai nolūkā nodrošināt to, ka kompetentās patvēruma iestādes atbildīgajā dalībvalstī var sniegt pieteikuma iesniedzējam pienācīgu palīdzību, tostarp nepieciešamo medicīnisko palīdzību, un nodrošināt šajā regulā un Direktīvā .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai] paredzētās aizsardzības un tiesību nepārtrauktību. Minēto informāciju paziņo agrīnā posmā un vēlākais septiņas darba dienas, pirms notiek pārsūtīšana, izņemot gadījumus, kad dalībvalsts to uzzina vēlākā posmā.

3.   Dalībvalstis jo īpaši apmainās ar šādu informāciju:

| a) | vajadzības gadījumā ģimenes locekļu vai citu radinieku kontaktinformācija uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

vajadzības gadījumā ģimenes locekļu vai citu radinieku kontaktinformācija uzņēmējā dalībvalstī;

| b) | attiecībā uz nepilngadīgajiem informācija par viņu izglītības līmeni; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz nepilngadīgajiem informācija par viņu izglītības līmeni;

| c) | informācija par pieteikuma iesniedzēja vecumu; |
| --- | --- |

c)

informācija par pieteikuma iesniedzēja vecumu;

| d) | jebkura cita informācija, ko nosūtītāja dalībvalsts uzskata par būtisku, lai nodrošinātu ║ pieteikuma iesniedzēja tiesības un īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

d)

jebkura cita informācija, ko nosūtītāja dalībvalsts uzskata par būtisku, lai nodrošinātu ║ pieteikuma iesniedzēja tiesības un īpašās vajadzības.

4.   Vienīgi lai nodrošinātu aprūpi vai ārstēšanu, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkiem, grūtniecēm, nepilngadīgiem un personām, kas pārcietušas spīdzināšanu, izvarošanu vai cita veida nopietnu psiholoģisku, fizisku un seksuālu vardarbību, pārsūtītāja dalībvalsts nosūta informāciju par jebkādām pārsūtāmā pieteikuma iesniedzēja īpašām vajadzībām, kas konkrētos gadījumos var ietvert informāciju par pārsūtāmā pieteikuma iesniedzēja fiziskās un garīgās veselības stāvokli. Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, lai šīs īpašās vajadzības tiktu pienācīgi apmierinātas, tostarp jo īpaši sniegta jebkāda nepieciešamā pamata medicīniskā aprūpe.

5.   Pārsūtītāja dalībvalsts nosūta atbildīgajai dalībvalstij jebkādu 4. punktā minēto informāciju tikai tad, ja saņemta pieteikuma iesniedzēja vai viņa pārstāvja nepārprotama piekrišana vai ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu attiecīgā indivīda vai citas personas būtiskas intereses, ja tā ir fiziski vai tiesiski nespējīga dot savu piekrišanu. Tiklīdz pārsūtīšana ir pabeigta, pārsūtītāja dalībvalsts šo informāciju tūlīt dzēš.

6.   Datus par personas veselību apstrādā tikai veselības aprūpes darbinieks, uz kuru attiecas valsts tiesību akti vai valsts kompetento struktūru pieņemti noteikumi par medicīnisko konfidencialitāti, vai cita persona, kurai jāievēro līdzvērtīgs konfidencialitātes pienākums ║. Šie veselības aprūpes darbinieki un personas, kas saņem un apstrādā šo informāciju, saņem atbilstošu medicīnisku izglītību, kā arī apmācību par to, kā pienācīgi apstrādāt sensitīvus ar veselību saistītus personas datus.

7.   Informācijas apmaiņa saskaņā ar šo pantu notiek tikai starp iestādēm, kas Komisijai paziņotas saskaņā ar šīs regulas 34. pantu, izmantojot elektroniskās komunikācijas tīklu DubliNet║. Iestādes, kas informētas saskaņā ar šīs regulas 33. pantu, precizē arī veselības aprūpes darbiniekus, kas pilnvaroti apstrādāt šā panta 4. punktā minēto informāciju. Savstarpēji paziņoto informāciju izmanto vienīgi šā panta 2. un 4. punktā paredzētajiem mērķiem.

8.   Lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, saskaņā ar 41. panta 2. punktā noteikto regulatīvo procedūru pieņem standarta veidlapu atbilstoši šim pantam prasīto datu pārsūtīšanai.

9.   Noteikumi, kas paredzēti 33. panta 8. līdz 12. punktā, attiecas uz informācijas apmaiņu saskaņā ar šo pantu.

31. pants

Veids, kādā notiek pārsūtīšana

1.
     
  Veicot pārsūtīšanu, dalībvalsts sekmē brīvprātīgu izceļošanu, nodrošinot pieteikuma iesniedzēju ar atbilstīgu informāciju.

2.
     
  Ja pārsūtīšanu uz atbildīgo dalībvalsti veic, izceļošanu uzraugot vai izmantojot eskortu, dalībvalstis nodrošina, ka pārsūtīšana notiek humānā veidā, pilnībā ievērojot pamattiesības un neaizskarot cilvēka cieņu.

VII   iedaļa

Pārsūtīšanas pagaidu apturēšana

32. pants

Pārsūtīšanas pagaidu apturēšana

1.   Ja atbildīgā dalībvalsts saskaras ar ārkārtas situāciju, kas uzliek ārkārtīgi lielu slogu tās uzņemšanas spējām, patvēruma sistēmai vai infrastruktūrai, un ja starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšana uz minēto dalībvalsti, ko veic saskaņā ar šo regulu, varētu palielināt šo slogu, attiecīgā dalībvalsts drīkst pieprasīt apturēt šādu pārsūtīšanu.

Pieprasījumu adresē Komisijai. Tā norāda pieprasījuma pamatojumu un jo īpaši pievieno

| a) | sīku aprakstu ārkārtas situācijai, kas uzliek ārkārtīgi lielu slogu pieprasītājas dalībvalsts uzņemšanas spējām, patvēruma sistēmai vai infrastruktūrai, norādot attiecīgo statistiku un pamatojošus pierādījumus; |
| --- | --- |

a)

sīku aprakstu ārkārtas situācijai, kas uzliek ārkārtīgi lielu slogu pieprasītājas dalībvalsts uzņemšanas spējām, patvēruma sistēmai vai infrastruktūrai, norādot attiecīgo statistiku un pamatojošus pierādījumus;

| b) | šīs situācijas drīzas attīstības pamatotu prognozi; |
| --- | --- |

b)

šīs situācijas drīzas attīstības pamatotu prognozi;

| c) | pamatotu skaidrojumu papildu slogam, ko starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēji saskaņā ar šo regulu varētu uzlikt pieprasītājas dalībvalsts uzņemšanas spējām, patvēruma sistēmai vai infrastruktūrai, norādot attiecīgo statistiku un papildu pierādījumus. |
| --- | --- |

c)

pamatotu skaidrojumu papildu slogam, ko starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēji saskaņā ar šo regulu varētu uzlikt pieprasītājas dalībvalsts uzņemšanas spējām, patvēruma sistēmai vai infrastruktūrai, norādot attiecīgo statistiku un papildu pierādījumus.

2.   Ja Komisija uzskata, ka apstākļi kādā citā dalībvalstī var radīt situāciju, kurā starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem sniegtās aizsardzības līmenis neatbilst Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvai .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai]
  ,
  Direktīvai 2005/85/EK
  un Direktīvai 2004/83/EK
  , tad tā var nolemt saskaņā ar 4. punktā noteikto procedūru, lai tiktu apturētas visas pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanas saskaņā ar šo regulu uz attiecīgo dalībvalsti.

3.   Ja kāda dalībvalsts uzskata, ka apstākļi kādā citā dalībvalstī var radīt situāciju, kurā starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem sniegtās aizsardzības līmenis neatbilst Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvai .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai], Direktīvai 2005/85/EK
  un Direktīvai 2004/83/EK
  , tad tā var pieprasīt, lai tiktu apturētas visas pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanas saskaņā ar šo regulu uz attiecīgo dalībvalsti.

Pieprasījumu adresē Komisijai. Tajā norāda pieprasījuma pamatojumu un jo īpaši pievieno sīku informāciju par situāciju attiecīgajā dalībvalstī, kas liecina par iespējamu neatbilstību Kopienas tiesību aktiem, jo īpaši Direktīvai .../.../EK [, ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai]
  ,
  Direktīvai 2005/85/EK
  un Direktīvai 2004/83/EK
  .

4.   Pēc tam, kad saņemts pieprasījums atbilstoši 1. vai 3. punktam, vai pati pēc savas iniciatīvas saskaņā ar 2. punktu Komisija var nolemt apturēt visas pārsūtīšanas saskaņā ar šo regulu uz attiecīgo dalībvalsti. Šādu lēmumu pieņem iespējami drīz un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pieprasījuma saņemšanas. Lēmumā apturēt pārsūtīšanas norāda iemeslus tā pamatā un jo īpaši iekļauj:

| a) | pētījumu par visiem attiecīgajiem apstākļiem dalībvalstī, uz kuru paredzētās pārsūtīšanas varētu apturēt; |
| --- | --- |

a)

pētījumu par visiem attiecīgajiem apstākļiem dalībvalstī, uz kuru paredzētās pārsūtīšanas varētu apturēt;

| b) | pētījumu par pārsūtīšanas apturēšanas iespējamo ietekmi uz citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

pētījumu par pārsūtīšanas apturēšanas iespējamo ietekmi uz citām dalībvalstīm;

| c) | ierosināto dienu, kad pārsūtīšanas apturēšana stātos spēkā; |
| --- | --- |

c)

ierosināto dienu, kad pārsūtīšanas apturēšana stātos spēkā;

| d) | jebkādus īpašus nosacījumus saistībā ar šādu apturēšanu; |
| --- | --- |

d)

jebkādus īpašus nosacījumus saistībā ar šādu apturēšanu;

| e) | norādes par pasākumiem, kritērijiem un grafikiem, kas jāievieš, lai novērtētu virzību uz to apstākļu atrisināšanu, kuri konstatēti saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

e)

norādes par pasākumiem, kritērijiem un grafikiem, kas jāievieš, lai novērtētu virzību uz to apstākļu atrisināšanu, kuri konstatēti saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu.

5.   Komisija paziņo Padomei un dalībvalstīm par lēmumu apturēt visas pieteikuma iesniedzēju pārsūtīšanas saskaņā ar šo regulu uz attiecīgo dalībvalsti. Jebkura dalībvalsts drīkst Komisijas lēmumu pārsūtīt Padomei viena mēneša laikā no paziņojuma saņemšanas. Padome ar kvalificētu vairākumu drīkst pieņemt atšķirīgu lēmumu viena mēneša laikā no dienas, kad dalībvalsts to pārsūtījusi.

6.   Pēc Komisijas lēmuma apturēt pārsūtīšanas uz kādu dalībvalsti pārējās dalībvalstis, kurās atrodas pieteikuma iesniedzēji, kuru pārsūtīšana ir tikusi apturēta, ir atbildīgas par šo personu starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanu.

Pieņemot lēmumu apturēt pārsūtīšanas uz kādu dalībvalsti, pienācīgi ņem vērā nepieciešamību nodrošināt nepilngadīgo aizsardzību un ģimenes vienotību.

7.   Lēmumā apturēt pārsūtīšanu uz kādu dalībvalsti atbilstoši 1. punktam pamato palīdzības piešķiršanu ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 573/2007/EK (15) 5. pantā pēc tam, kad saņemts palīdzības pieprasījums no attiecīgās dalībvalsts.

8.
     
  Šā panta 1. un 3. punktā minētā dalībvalsts veic efektīvus un laikus īstenotus pasākumus, lai noregulētu stāvokli, kas izraisījis pārsūtīšanu apturēšanu uz laiku.

9.   Pārsūtīšanas var apturēt uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Ja pasākumu piemērošanas apstākļi pēc sešiem mēnešiem joprojām pastāv, Komisija pēc pieprasījuma, ko iesniegusi 1. punktā minētā attiecīgā dalībvalsts, vai pēc savas iniciatīvas, var nolemt pagarināt to darbību vēl par sešiem mēnešiem.
  Piemēro arī 5. punkta noteikumus
  .

10.   Neko šajā pantā neinterpretē kā iespēju dalībvalstīm atkāpties no sava vispārējā pienākuma veikt visus vajadzīgos vispārējos vai specifiskos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no Kopienas patvēruma tiesību aktiem, jo īpaši šīs regulas, Direktīvas .../.../EK, [ar ko nosaka obligātos standartus patvēruma meklētāju uzņemšanai], un Direktīvā 2005/85/EK.

11.
     
  Pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru pieņem instrumentus, kas ir saistoši visām dalībvalstīm, lai sniegtu efektīvu atbalstu tām dalībvalstīm, kuru sistēmas jo īpaši šo valstu ģeogrāfiskās vai demogrāfiskās situācijas pakļautas īpašam un nesamērīgam spiedienam. Minētie instrumenti stājas spēkā ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī un jebkurā gadījumā ietver šādus noteikumus:

| a) | citu dalībvalstu ierēdņu nosūtīšanu Eiropas Patvēruma atbalsta biroja pārraudzībā, lai tie palīdzētu dalībvalstīm, kurās pastāv īpašas sarežģītas situācijas un kurās pieteikuma iesniedzējiem nepiemēro pienācīgus aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

a)

citu dalībvalstu ierēdņu nosūtīšanu Eiropas Patvēruma atbalsta biroja pārraudzībā, lai tie palīdzētu dalībvalstīm, kurās pastāv īpašas sarežģītas situācijas un kurās pieteikuma iesniedzējiem nepiemēro pienācīgus aizsardzības standartus;

| b) | sistēmu, lai starptautiskās aizsardzības labumguvējus no dalībvalstīm, kurās pastāv īpašas sarežģītas un neproporcionālas situācijas, pārsūtītu uz citām dalībvalstīm, apspriežoties ar ANO augstā komisāra biroju bēgļu lietās un vienlaikus nodrošinot to, ka pārsūtīšana notiek saskaņā ar nediskrecionāriem, pārredzamiem un nepārprotamiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

sistēmu, lai starptautiskās aizsardzības labumguvējus no dalībvalstīm, kurās pastāv īpašas sarežģītas un neproporcionālas situācijas, pārsūtītu uz citām dalībvalstīm, apspriežoties ar ANO augstā komisāra biroju bēgļu lietās un vienlaikus nodrošinot to, ka pārsūtīšana notiek saskaņā ar nediskrecionāriem, pārredzamiem un nepārprotamiem noteikumiem.

12.
     
  Šā panta piemērošanu pārtrauc, tiklīdz stājušies spēkā 11. pantā minētie instrumenti, un jebkurā gadījumā piemērošanu pārtrauc, vēlākais, 2011. gada 31. decembrī.

13.
     
  Saistībā ar 42. pantā minēto uzraudzību un novērtēšanu Komisija pārskata šā panta piemērošanu un, vēlākais, 2011. gada 30. jūnijā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu. Šajā ziņojumā Komisija novērtē to, vai ir pamatoti šo pantu piemērot arī pēc 2011. gada 31. decembra. Ja Komisija šā panta piemērošanu uzskata par pamatotu, tā saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par piemērošanas pagarinājumu.

VII   NODAĻA

ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA

33. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Ikviena dalībvalsts paziņo katrai dalībvalstij, kas to pieprasa, tādus personas datus attiecībā uz patvēruma meklētāju, kuri ir pareizi, būtiski un samērīgi, lai:

| a) | noteiktu dalībvalsti, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu; |
| --- | --- |

a)

noteiktu dalībvalsti, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu;

| b) | izskatītu starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

b)

izskatītu starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

| c) | izpildītu visas saistības, kas izriet no šīs regulas. |
| --- | --- |

c)

izpildītu visas saistības, kas izriet no šīs regulas.

2.   Informācija, kas minēta 1. punktā, var attiekties tikai uz:

| a) | patvēruma meklētāja un, attiecīgā gadījumā, viņa ģimenes locekļu personas datiem (vārds, uzvārds un, attiecīgā gadījumā, agrākais uzvārds; pavārdi vai pseidonīmi; pašreizējā un agrākā pilsonība; dzimšanas datums un vieta); |
| --- | --- |

a)

patvēruma meklētāja un, attiecīgā gadījumā, viņa ģimenes locekļu personas datiem (vārds, uzvārds un, attiecīgā gadījumā, agrākais uzvārds; pavārdi vai pseidonīmi; pašreizējā un agrākā pilsonība; dzimšanas datums un vieta);

| b) | personu apliecinošiem dokumentiem un ceļošanas dokumentiem (numurs, derīguma termiņš, izdošanas datums, izdevējiestāde, izdošanas vieta utt.); |
| --- | --- |

b)

personu apliecinošiem dokumentiem un ceļošanas dokumentiem (numurs, derīguma termiņš, izdošanas datums, izdevējiestāde, izdošanas vieta utt.);

| c) | citu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu patvēruma meklētāja identitāti, to skaitā pirkstu nospiedumiem, kuri apstrādāti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../...] [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr. .../... ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] ; |
| --- | --- |

c)

citu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu patvēruma meklētāja identitāti, to skaitā pirkstu nospiedumiem, kuri apstrādāti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. .../...] [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr. .../... ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] ;

| d) | dzīvesvietām un ceļojumu maršrutiem; |
| --- | --- |

d)

dzīvesvietām un ceļojumu maršrutiem;

| e) | uzturēšanās atļaujām vai vīzām, ko izdevusi kāda dalībvalsts; |
| --- | --- |

e)

uzturēšanās atļaujām vai vīzām, ko izdevusi kāda dalībvalsts;

| f) | vietu, kur iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

f)

vietu, kur iesniegts pieteikums;

| g) | datumu, kad ir iesniegts iepriekšējais starptautiskās aizsardzības pieteikums, pašreizējā pieteikuma iesniegšanas datumu, izskatīšanas procedūras gaitu un pieņemtajiem lēmumiem, ja tādi ir. |
| --- | --- |

g)

datumu, kad ir iesniegts iepriekšējais starptautiskās aizsardzības pieteikums, pašreizējā pieteikuma iesniegšanas datumu, izskatīšanas procedūras gaitu un pieņemtajiem lēmumiem, ja tādi ir.

3.   Bez tam, ja tas vajadzīgs starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanas nolūkā, atbildīgā dalībvalsts var pieprasīt, lai otra dalībvalsts dara tai zināmu patvēruma meklētāja pieteikuma pamatojumu un, attiecīgā gadījumā, to lēmumu pamatojumu, kas pieņemti attiecībā uz šo patvēruma meklētāju. Dalībvalsts var atteikties atbildēt uz tai iesniegto pieprasījumu, ja šādas informācijas paziņošana varētu kaitēt dalībvalsts būtiskām interesēm vai attiecīgās personas vai citu personu brīvību un pamattiesību aizsardzībai. Jebkurā gadījumā pieprasīto informāciju nosūta tikai tad, ja starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs pieprasītājai dalībvalstij ir devis rakstisku piekrišanu. Šajā gadījumā pieteikuma iesniedzējam ir jāzina, par kādu informāciju viņš dod savu piekrišanu.

4.   Katru informācijas pieprasījumu nosūta tikai atsevišķa starptautiskās aizsardzības pieteikuma kontekstā. Tajā pamato un, ja tā nolūks ir pārbaudīt kritērijus, kas varētu norādīt uz pieprasījumu saņēmušās dalībvalsts atbildību, norāda, uz kādiem pierādījumiem, ieskaitot būtisku informāciju no ticamiem avotiem par to, kādā veidā un ar kādiem līdzekļiem patvēruma meklētāji ieceļo dalībvalstu teritorijās, vai uz kādu konkrētu un pārbaudāmu patvēruma meklētāja apgalvojumu daļu šis pieprasījums ir pamatots. Saprotams, ka pati šāda būtiska informācija no ticamiem avotiem nav pietiekama, lai noteiktu dalībvalsts atbildību un kompetenci saskaņā ar šo regulu, bet tā var palīdzēt izvērtēt citas norādes saistībā ar konkrēto patvēruma meklētāju.

5.   Dalībvalstij, kas saņem pieprasījumu, ir pienākums sniegt atbildi četrās nedēļās. Jebkāda kavēšanās sniegt atbildi tiek pienācīgi pamatota. Ja pētījums, ko veic pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts, kura nav ievērojusi maksimālo termiņu, uzrāda informāciju, kas liecina, ka tā ir atbildīga, minētā dalībvalsts nedrīkst izmantot 21. un 23. pantā paredzētā termiņa izbeigšanos kā iemeslu atteikumam izpildīt uzņemšanas vai atpakaļuzņemšanas pieprasījumu.

6.   Informācijas apmaiņu veic pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma un to savstarpēji var darīt tikai tādas iestādes, kuru izraudzīšana katrā dalībvalstī ir darīta zināma Komisijai saskaņā ar 34. panta 1. punktu.

7.   Savstarpēji paziņoto informāciju var izmantot vienīgi 1. punktā paredzētajiem mērķiem. Katrā no dalībvalstīm šādu informāciju atkarībā no tās veida un saņēmējiestādes pilnvarām var sniegt tikai iestādēm, tiesām un tiesu iestādēm, kuru piekritībā ir:

| a) | dalībvalsts noteikšana, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts noteikšana, kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu;

| b) | starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšana; |
| --- | --- |

b)

starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšana;

| c) | visu no šīs regulas izrietošo saistību izpilde. |
| --- | --- |

c)

visu no šīs regulas izrietošo saistību izpilde.

8.   Dalībvalsts, kas nosūta informāciju, nodrošina tās precizitāti un atbilstību jaunākajiem datiem. Ja izrādās, ka minētā dalībvalsts ir sniegusi neprecīzu informāciju vai tādu informāciju, kuru nevajadzēja sūtīt, par to nekavējoties paziņo saņēmējām dalībvalstīm. Tām ir jāizlabo šāda informācija vai jāgādā par to, lai tā tiktu izdzēsta.

9.   Patvēruma meklētājam ir tiesības pēc pieprasījuma saņemt informāciju par visiem apstrādātajiem datiem, ko apstrādā saistībā ar viņu.

Ja patvēruma meklētājs uzskata, ka šīs informācijas apstrāde pārkāpj noteikumus, kas paredzēti šajā regulā vai Direktīvā 95/46/EK, jo īpaši šīs informācijas nepilnīguma vai neprecizitātes gadījumā, viņš ir tiesīgs pieprasīt attiecīgās informācijas precizēšanu vai dzēšanu.

Iestāde, kas veic datu precizēšanu vai dzēšanu, attiecīgā gadījumā informē dalībvalsti, kura nosūta vai saņem konkrēto informāciju.

Patvēruma meklētājam ir tiesības uzsākt tiesvedību vai iesniegt sūdzību kompetentām iestādēm vai tiesām tajā dalībvalstī, kura ir atteikusies nodrošināt tiesības piekļūt ar viņu saistītiem datiem vai tiesības tos labot vai dzēst.

10.   Katrā attiecīgajā dalībvalstī apmaiņas informācijas nosūtīšanu un saņemšanu reģistrē konkrētās personas personiskajā lietā un/vai reģistrā.

11.   Apmaiņas datus saglabā ne ilgāk par to laikposmu, kāds vajadzīgs nolūkam, kādā informācijas apmaiņa veikta.

12.   Ja datus neapstrādā automātiski vai tie nav iekļauti, vai nav paredzēti ievadīšanai kartotēkā, tad katrai dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā panta noteikumu ievērošanu, izdarot faktiskas pārbaudes.

34. pants

Kompetentās iestādes un resursi

1.   Katra dalībvalsts bez kavēšanās dara Komisijai zināmas konkrētās iestādes, kas ir atbildīgas par to saistību izpildi, kuras izriet no šīs regulas un jebkādiem tās grozījumiem. Tās nodrošina minētajām iestādēm līdzekļus, kas vajadzīgi attiecīgo uzdevumu veikšanai un, jo īpaši, lai noteiktajos termiņos dotu atbildes uz informācijas pieprasījumiem, pieprasījumiem uzņemt patvēruma meklētājus un pieprasījumiem par patvēruma meklētāju atpakaļuzņemšanu.

2.   Komisija publicē 1. punktā minēto iestāžu konsolidēto sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja tajā ir izdarīti grozījumi, Komisija reizi gadā publicē atjauninātu konsolidēto sarakstu.

3.   Iestāžu, kas minētas 1. punktā, darbinieki saņem apmācību, kas vajadzīga saistībā ar šīs regulas piemērošanu.

4.   Noteikumus attiecībā uz 1. punktā minēto iestāžu savstarpēju drošu elektroniskās datu pārraides kanālu izveidi, lai nosūtītu pieprasījumus, atbildes un visu saraksti un nodrošinātu, ka sūtītāji automātiski saņem elektronisku piegādes apstiprinājumu, paredz saskaņā ar 41. panta 2. punktā norādīto regulatīvo procedūru.

35. pants

Administratīvie pasākumi

1.   Dalībvalstis, divpusēji vienojoties, var noteikt savstarpējus administratīvus pasākumus attiecībā uz šīs regulas īstenošanas praktiskajiem jautājumiem, lai veicinātu tās piemērošanu un paaugstinātu tās efektivitāti. Šādi pasākumi var attiekties uz:

| a) | sadarbības koordinatoru apmaiņu; |
| --- | --- |

a)

sadarbības koordinatoru apmaiņu;

| b) | procedūru vienkāršošanu un termiņu saīsināšanu attiecībā uz to pieprasījumu nosūtīšanu un izskatīšanu, kuros lūdz patvēruma meklētāju uzņemšanu vai atpakaļuzņemšanu. |
| --- | --- |

b)

procedūru vienkāršošanu un termiņu saīsināšanu attiecībā uz to pieprasījumu nosūtīšanu un izskatīšanu, kuros lūdz patvēruma meklētāju uzņemšanu vai atpakaļuzņemšanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos pasākumus paziņo Komisijai. Komisija apstiprina 1. punkta b) apakšpunktā minētos pasākumus pēc tam, kad pārliecinājusies, ka tie nav pretrunā šīs regulas noteikumiem.

VIII   NODAĻA

Samierināšana

36. pants

Samierināšana

1.   Ja dalībvalstis nevar izšķirt strīdu par jebkādu jautājumu saistībā ar šīs regulas piemērošanu, tās var izmantot 2. punktā noteikto pušu samierināšanas procedūru.

2.   Samierināšanas procedūru saskaņā ar 41. pantu izveidotās komitejas priekšsēdētājs var ierosināt ar vienas no strīdā iesaistītajām dalībvalstīm iesniegto pieprasījumu. Vienojoties izmantot samierināšanas procedūru, iesaistītās dalībvalstis
  apņemas

  pēc iespējas

  ņemt vērā

  piedāvāto risinājumu.

Komitejas priekšsēdētājs izraugās trīs komitejas locekļus no trijām izskatāmajā jautājumā neiesaistītām dalībvalstīm. Tie saņem pušu argumentus rakstiski vai mutiski, un pēc apspriešanās viena mēneša laikā piedāvā risinājumu, vajadzības gadījumā balsojot.

Apspriedi vada komitejas priekšsēdētājs vai tā vietnieks. Viņš var paust savu viedokli, bet viņam nav balsstiesību.

Piedāvātais atrisinājums ir galīgs un ir neatceļams neatkarīgi no tā, vai puses tam piekrīt.

IX   NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Sodi

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka par jebkādu saskaņā ar šo regulu apstrādāto datu nepareizu izmantošanu piemēro sodu, tostarp valstu tiesību aktos piemērotu administratīvu un/vai kriminālu sodu, kas ir efektīvs, proporcionāls un preventīvs.

38. pants

Pārejas pasākumi

Ja pieteikums iesniegts pēc 45. panta otrajā daļā minētās dienas, tomēr jāņem vērā gadījumi, kas, iespējams, var radīt dalībvalsts atbildību saskaņā ar šo regulu, pat ja tie notikuši pirms minētās dienas; izņēmums ir 14. panta 2. punktā minētie gadījumi.

39. pants

Termiņu aprēķināšana

Visus šajā regulā noteiktos laikposmus aprēķina šādi:

| a) | ja dienās, nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neieskaita; |
| --- | --- |

a)

ja dienās, nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš jāsāk skaitīt no kāda notikuma vai darbības brīža, tad dienu, kad notiek attiecīgais notikums vai darbība, attiecīgajā termiņā neieskaita;

| b) | nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas vai mēneša tajā pašā nedēļas dienā, vai arī tajā pašā datumā, kad ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu. Ja mēnešos izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējā dienā; |
| --- | --- |

b)

nedēļās vai mēnešos izteikts termiņš beidzas termiņa pēdējās nedēļas vai mēneša tajā pašā nedēļas dienā, vai arī tajā pašā datumā, kad ir noticis notikums vai darbība, no kuras sāk skaitīt attiecīgo termiņu. Ja mēnešos izteikta termiņa pēdējā mēnesī nav tā datuma, kurā termiņam būtu jābeidzas, tad termiņš beidzas minētā mēneša pēdējā dienā;

| c) | termiņš ietver sestdienas, svētdienas un visu attiecīgo dalībvalstu oficiālās brīvdienas. |
| --- | --- |

c)

termiņš ietver sestdienas, svētdienas un visu attiecīgo dalībvalstu oficiālās brīvdienas.

40. pants

Teritoriālā piemērošanas joma

Attiecībā uz Franciju šo regulu piemēro tikai tās Eiropas teritorijā.

41. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

42. pants

Uzraudzība un novērtēšana

Vēlākais trīs gadus pēc 45. panta pirmajā daļā minētās dienas
  un neskarot 32. panta 13. punktu
  Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu un, attiecīgā gadījumā, ierosina vajadzīgos grozījumus. Dalībvalstis nosūta Komisijai visu minētā ziņojuma sagatavošanai piemēroto informāciju, vēlākais, sešus mēnešus pirms minētā termiņa izbeigšanās dienas.

Pēc minētā ziņojuma iesniegšanas Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu vienlaicīgi ar ziņojumu iesniegšanu par Regulas (EK) Nr. .../... [par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi, lai efektīvi piemērotu ║ Regulu (EK) Nr... /...ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] 28. pantā paredzētās Eurodac sistēmas īstenošanu.

43. pants

Statistika

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 862/2007 (2007. gada 11. jūlijs) par Kopienas statistiku attiecībā uz migrācju un starptautisko aizsardzību
   (16) 4. panta 4. punktu dalībvalstis Komisijai (Eurostat) dara zināmu statistiku par šīs regulas un Regulas (EK) Nr. 1560/2003 piemērošanu.

44. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 343/2003 atceļ.

║ Regulas (EK) Nr. 1560/2003 11. panta 1. punktu, 13., 14. un 17. pantu atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

45. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro starptautiskās aizsardzības pieteikumiem, kas iesniegti no sestā mēneša pēc regulas spēkā stāšanās pirmās dienas, un no minētās dienas to piemēro visiem pieprasījumiem uzņemt patvēruma meklētājus vai uzņemt tos atpakaļ neatkarīgi no datuma, kad iesniegts pieteikums. Dalībvalsti, kas atbildīga par tāda starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts pirms minētās dienas, nosaka saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 343/2003 izklāstītajiem kritērijiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar ║līgumu.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...] lpp.

1

(2)  OV C [...], [...], [...] lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nostāja.

(4)  OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.

4

(5)  
  OV L ...

5

OV L ...

(6)  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

6

(7)  OV L [...], [...], [...] lpp.

7

(8)  OV L 222, 5.9.2003., 3. lpp.

8

(9)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

9

(10)  OV L ...

10

OV L ...

(11)  OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

13

(14)  OV L 326, 13.12.2005., 13. lpp.

14

(15)  OV L 144, 6.6.2007., 1. lpp.

15

2007

(16)  OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.

16

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaI PIELIKUMS

Atceltā regula

(minēta 44. pantā)

| Padomes Regula (EK) Nr. 343/2003 | (OV L 50, 25.2.2003.) |
| --- | --- |
| Komisijas Regulā (EK) Nr. 1560/2003 atceļ tikai 11. panta 1. punktu, 13., 14. un 17. pantu. | (OV L 222, 5.9.2003.) |

Padomes Regula (EK) Nr. 343/2003

(OV L 50, 25.2.2003.)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1560/2003 atceļ tikai 11. panta 1. punktu, 13., 14. un 17. pantu.

(OV L 222, 5.9.2003.)

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) 343/2003 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta a) punkts | 2. panta a) punkts |
| 2. panta b) punkts | svītrots |
| 2. panta c) punkts | 2. panta b) punkts |
| 2. panta d) punkts | 2. panta c) punkts |
| 2. panta e) punkts | 2. panta d) punkts |
| 2. panta f) punkts | 2. panta e) punkts |
| 2. panta g) punkts | 2. panta f) punkts |
| — | 2. panta g) punkts |
| 2. panta h) līdz k) punkts | 2. panta h) līdz k) punkts |
| — | 2. panta 1. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 17. panta 1. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 3. panta 4. punkts | 4. panta 1. punkts, ievadteksts |
| — | 4. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunkts |
| — | 4. panta 2. un 3. punkts |
| 4. panta 1. līdz 5. punkts | 20. panta 1. līdz 5. punkts |
| — | 20. panta 5. punkta trešā daļa |
| — | 5. pants |
| — | 6. pants |
| 5. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 7. panta 2. punkts |
| — | 7. panta 3. punkts |
| 6. panta pirmā daļa | 8. panta 1. punkts |
| — | 8. panta 3. punkts |
| 6. panta otrā daļa | 8. panta 4. punkts |
| 7. pants | 9. pants |
| 8. pants | 10. pants |
| 9. pants | 13. pants |
| 10. pants | 14. pants |
| 11. pants | 15. pants |
| 12. pants | 16. pants |
| 13. pants | 3. panta 2. punkts |
| 14. pants | 12. pants |
| 15. panta 1. punkts | 17. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 15. panta 2. punkts | 11. panta 1. punkts |
| 15. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 15. panta 4. punkts | 17. panta 2. punkta ceturtā daļa |
| 15. panta 5. punkts | 8. panta 5. punkts un 11. panta 2. punkts |
| 16. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 18. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 16. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 18. panta 2. punkts |
| 16. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 18. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 16. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 18. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 16. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkts | 19. panta 1. punkts |
| 16. panta 3. punkts | 19. panta 2. punkta pirmā daļa |
| — | 19. panta 2. punkta otrā daļa |
| 16. panta 4. punkts | 19. panta 3. punkts |
| | 19. panta 3. punkta otrā daļa |
| 17. pants | 21. pants |
| 18. pants | 22. pants |
| 19. panta 1. punkts | 25. panta 1. punkts |
| 19. panta 2. punkts | 25. panta 2. punkts un 26. panta 1. punkts |
| — | 26. panta 2. līdz 6. punkts |
| 19. panta 3. punkts | 28. panta 1. punkts |
| 19. panta 4. punkts | 28. panta 2. punkts |
| — | 28. panta 3. punkts |
| 19. panta 5. punkts | 28. panta 4. punkts |
| 20. panta 1. punkts, ievadteksts | 23. panta 1. punkts |
| — | 23. panta 2. punkts |
| — | 23. panta 3. punkts |
| — | 23. panta 4. punkts |
| 20. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 23. panta 5. punkta pirmā daļa |
| 20. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 24. panta 1. punkts |
| 20. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 24. panta 2. punkts |
| 20. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 28. panta 1. punkta pirmā daļa |
| 20. panta 1. punkta e) apakšpunkts | 25. panta 1. un 2. punkts, 26. panta 1. punkts, 28. panta 1. punkta otrā un trešā daļa |
| 20. panta 2. punkts | 28. panta 2. punkts |
| 20. panta 3. punkts | 23. panta 5. punkta otrā daļa |
| 20. panta 4. punkts | 28. panta 4. punkts |
| — | 27. pants |
| — | 29. pants |
| — | 30. pants |
| — | 32. pants |
| 21. panta 1. līdz 9. punkts | 33. panta 1. punkts līdz 9. punkta pirmā līdz trešā daļa |
| | 33. panta 9. punkta ceturtā daļa |
| 21. panta 10. līdz 12. punkts | 33. panta 10. līdz 12. punkts |
| 22. panta 1. punkts | 34. panta 1. punkts |
| — | 34. panta 2. punkts |
| — | 34. panta 3. punkts |
| 22. panta 2. punkts | 34. panta 4. punkts |
| 23. pants | 35. pants |
| 24. panta 1. punkts | svītrots |
| 24. panta 2. punkts | 38. pants |
| 24. panta 3. punkts | svītrots |
| 25. panta 1. punkts | 39. pants |
| 25. panta 2. punkts | svītrots |
| 26. pants | 40. pants |
| 27. panta 1. un 2. punkts | 41. panta 1. un 2. punkts |
| 27. panta 3. punkts | svītrots |
| 28. pants | 42. pants |
| 29. pants | 45. pants |
| — | 36. pants |
| — | 37. pants |
| — | 43. pants |
| — | 44. pants |

Regula (EK) 343/2003

Šī regula

1. pants

1. pants

2. panta a) punkts

2. panta a) punkts

2. panta b) punkts

svītrots

2. panta c) punkts

2. panta b) punkts

2. panta d) punkts

2. panta c) punkts

2. panta e) punkts

2. panta d) punkts

2. panta f) punkts

2. panta e) punkts

2. panta g) punkts

2. panta f) punkts

—

2. panta g) punkts

2. panta h) līdz k) punkts

2. panta h) līdz k) punkts

—

2. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

17. panta 1. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 4. punkts

4. panta 1. punkts, ievadteksts

—

4. panta 1. punkta a) līdz g) apakšpunkts

—

4. panta 2. un 3. punkts

4. panta 1. līdz 5. punkts

20. panta 1. līdz 5. punkts

—

20. panta 5. punkta trešā daļa

—

5. pants

—

6. pants

5. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

7. panta 2. punkts

—

7. panta 3. punkts

6. panta pirmā daļa

8. panta 1. punkts

—

8. panta 3. punkts

6. panta otrā daļa

8. panta 4. punkts

7. pants

9. pants

8. pants

10. pants

9. pants

13. pants

10. pants

14. pants

11. pants

15. pants

12. pants

16. pants

13. pants

3. panta 2. punkts

14. pants

12. pants

15. panta 1. punkts

17. panta 2. punkta pirmā daļa

15. panta 2. punkts

11. panta 1. punkts

15. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

15. panta 4. punkts

17. panta 2. punkta ceturtā daļa

15. panta 5. punkts

8. panta 5. punkts un 11. panta 2. punkts

16. panta 1. punkta a) apakšpunkts

18. panta 1. punkta a) apakšpunkts

16. panta 1. punkta b) apakšpunkts

18. panta 2. punkts

16. panta 1. punkta c) apakšpunkts

18. panta 1. punkta b) apakšpunkts

16. panta 1. punkta d) apakšpunkts

18. panta 1. punkta c) apakšpunkts

16. panta 1. punkta e) apakšpunkts

18. panta 1. punkta d) apakšpunkts

16. panta 2. punkts

19. panta 1. punkts

16. panta 3. punkts

19. panta 2. punkta pirmā daļa

—

19. panta 2. punkta otrā daļa

16. panta 4. punkts

19. panta 3. punkts

19. panta 3. punkta otrā daļa

17. pants

21. pants

18. pants

22. pants

19. panta 1. punkts

25. panta 1. punkts

19. panta 2. punkts

25. panta 2. punkts un 26. panta 1. punkts

—

26. panta 2. līdz 6. punkts

19. panta 3. punkts

28. panta 1. punkts

19. panta 4. punkts

28. panta 2. punkts

—

28. panta 3. punkts

19. panta 5. punkts

28. panta 4. punkts

20. panta 1. punkts, ievadteksts

23. panta 1. punkts

—

23. panta 2. punkts

—

23. panta 3. punkts

—

23. panta 4. punkts

20. panta 1. punkta a) apakšpunkts

23. panta 5. punkta pirmā daļa

20. panta 1. punkta b) apakšpunkts

24. panta 1. punkts

20. panta 1. punkta c) apakšpunkts

24. panta 2. punkts

20. panta 1. punkta d) apakšpunkts

28. panta 1. punkta pirmā daļa

20. panta 1. punkta e) apakšpunkts

25. panta 1. un 2. punkts, 26. panta 1. punkts, 28. panta 1. punkta otrā un trešā daļa

20. panta 2. punkts

28. panta 2. punkts

20. panta 3. punkts

23. panta 5. punkta otrā daļa

20. panta 4. punkts

28. panta 4. punkts

—

27. pants

—

29. pants

—

30. pants

—

32. pants

21. panta 1. līdz 9. punkts

33. panta 1. punkts līdz 9. punkta pirmā līdz trešā daļa

33. panta 9. punkta ceturtā daļa

21. panta 10. līdz 12. punkts

33. panta 10. līdz 12. punkts

22. panta 1. punkts

34. panta 1. punkts

—

34. panta 2. punkts

—

34. panta 3. punkts

22. panta 2. punkts

34. panta 4. punkts

23. pants

35. pants

24. panta 1. punkts

svītrots

24. panta 2. punkts

38. pants

24. panta 3. punkts

svītrots

25. panta 1. punkts

39. pants

25. panta 2. punkts

svītrots

26. pants

40. pants

27. panta 1. un 2. punkts

41. panta 1. un 2. punkts

27. panta 3. punkts

svītrots

28. pants

42. pants

29. pants

45. pants

—

36. pants

—

37. pants

—

43. pants

—

44. pants

| Regula (EK) 1560/2003 | Šī regula |
| --- | --- |
| 11. panta 1. punkts | 11. panta 1. punkts |
| 13. panta 1. punkts | 17. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 13. panta 2. punkts | 17. panta 2. punkta otrā daļa |
| 13. panta 3. punkts | 17. panta 2. punkta trešā daļa |
| 13. panta 4. punkts | 17. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 14. pants | 36. pants |
| 17. panta 1. punkts | 9. un 10. pants, 17. panta 2. punkta pirmā daļa |
| 17. panta 2. punkts | 33. panta 3. punkts |

Regula (EK) 1560/2003

Šī regula

11. panta 1. punkts

11. panta 1. punkts

13. panta 1. punkts

17. panta 2. punkta pirmā daļa

13. panta 2. punkts

17. panta 2. punkta otrā daļa

13. panta 3. punkts

17. panta 2. punkta trešā daļa

13. panta 4. punkts

17. panta 2. punkta pirmā daļa

14. pants

36. pants

17. panta 1. punkts

9. un 10. pants, 17. panta 2. punkta pirmā daļa

17. panta 2. punkts

33. panta 3. punkts

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/404

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaPirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveide (pārstrādāta versija) ***I

P6_TA(2009)0378

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (pārstrādāta redakcija) (COM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Koplēmuma procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0825),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 63. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C6-0475/2008),

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu Nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2009. gada 3. aprīļa vēstuli Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 80.a panta 3. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 80.a pantu un 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu(A6-0283/2009),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem atzīti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienīgi spēkā esošo aktu kodifikācija, nemainot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvā darba grupa uzskata, ka šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas par tādiem atzīti priekšlikumā, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir iekļauta vienīgi spēkā esošo aktu kodifikācija, nemainot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaP6_TC1-COD(2008)0242

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] (pārstrādāta versija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 63. panta pirmās daļas 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Padomes 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (2), un Padomes 2002. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (3), jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētās regulas ir jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2000. gada 11. decembra Regulā (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (2), un Padomes 2002. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju (3), jāizdara vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētās regulas ir jāpārstrādā.

| (2) | Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri ▐ likumīgi meklē
  starptautisko
  aizsardzību Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

Kopējas patvēruma politikas, tostarp kopējas Eiropas patvēruma sistēmas, izveide ir daļa no Eiropas Savienības mērķa pakāpeniski radīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas ir atvērta tiem, kuri ▐ likumīgi meklē
  starptautisko
  aizsardzību Kopienā.

| (3) | Ir īstenota pirmā fāze kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidē, kurai ilgākā laikposmā jānoved pie visā Eiropas Savienībā spēkā esošas kopējas procedūras un vienota statusa attiecībā uz personām, kam piešķirts patvērums. Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Šajā sakarā Hāgas programmā Komisija tika aicināta beigt pirmās fāzes tiesību aktu novērtēšanu 2007.gadā un iesniegt otrās fāzes tiesību aktus un pasākumus Padomei un Eiropas Parlamentam, lai tos piemērotu pirms 2010. gada beigām. |
| --- | --- |

(3)

Ir īstenota pirmā fāze kopējas Eiropas patvēruma sistēmas izveidē, kurai ilgākā laikposmā jānoved pie visā Eiropas Savienībā spēkā esošas kopējas procedūras un vienota statusa attiecībā uz personām, kam piešķirts patvērums. Eiropadome 2004. gada 4. novembrī pieņēma Hāgas programmu, kurā noteikti mērķi, kas jāīsteno brīvības, drošības un tiesiskuma jomā laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Šajā sakarā Hāgas programmā Komisija tika aicināta beigt pirmās fāzes tiesību aktu novērtēšanu 2007.gadā un iesniegt otrās fāzes tiesību aktus un pasākumus Padomei un Eiropas Parlamentam, lai tos piemērotu pirms 2010. gada beigām.

| (4) | Lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. [.../...], ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (4) gadījumā, kad nelikumīgi šķērsota kāda no Kopienas ārējām robežām, ir jānoskaidro starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un aizturēto personu personība. Tāpat ║ Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] un, jo īpaši, tās 18. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkta efektīvas piemērošanas nolūkā ir vēlams, lai katra dalībvalsts varētu pārbaudīt, vai trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas nelikumīgi atrodas tās teritorijā, iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu kādā citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(4)

Lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. [.../...], ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (4) gadījumā, kad nelikumīgi šķērsota kāda no Kopienas ārējām robežām, ir jānoskaidro starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju un aizturēto personu personība. Tāpat ║ Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] un, jo īpaši, tās 18. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkta efektīvas piemērošanas nolūkā ir vēlams, lai katra dalībvalsts varētu pārbaudīt, vai trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas nelikumīgi atrodas tās teritorijā, iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu kādā citā dalībvalstī.

| (5) | Pirkstu nospiedumi ir svarīgs elements šādu personu personības noskaidrošanai. Ir jāizveido to daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēma. |
| --- | --- |

(5)

Pirkstu nospiedumi ir svarīgs elements šādu personu personības noskaidrošanai. Ir jāizveido to daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēma.

| (6) | Šajā nolūkā ir jāizveido par Eurodac saukta sistēma, kas ir viena centrālā sistēma, kas pārvalda datorizētu centrālo daktiloskopisko datu bāzi, kā arī elektroniskos datu pārsūtīšanas līdzekļus datu pārsūtīšanai starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu. |
| --- | --- |

(6)

Šajā nolūkā ir jāizveido par Eurodac saukta sistēma, kas ir viena centrālā sistēma, kas pārvalda datorizētu centrālo daktiloskopisko datu bāzi, kā arī elektroniskos datu pārsūtīšanas līdzekļus datu pārsūtīšanai starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu.

| (7) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pieteikumu iesniedzējiem un starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, kā arī lai panāktu saskanīgumu ar pašreizējo ES patvēruma acquis, jo īpaši ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu pilsoņus vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (5) un Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai ietvertu alternatīvās aizsardzības pieteikumu iesniedzējus un personas, uz kurām attiecas alternatīvā aizsardzība. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pieteikumu iesniedzējiem un starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, kā arī lai panāktu saskanīgumu ar pašreizējo ES patvēruma acquis, jo īpaši ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/83/EK par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu pilsoņus vai bezvalstniekus kā bēgļus vai kā personas, kam citādi nepieciešama starptautiska aizsardzība, šādu personu statusu un piešķirtās aizsardzības saturu (5) un Regulu (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm], ir lietderīgi paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai ietvertu alternatīvās aizsardzības pieteikumu iesniedzējus un personas, uz kurām attiecas alternatīvā aizsardzība.

| (8) | Ir svarīgi arī, lai dalībvalstis tūlīt paņemtu un pārsūtītu katra starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja un katra trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus, kurš aizturēts sakarā ar kādas dalībvalsts ārējās robežas nelikumīgu šķērsošanu, ja viņam ir vismaz 14 gadi. |
| --- | --- |

(8)

Ir svarīgi arī, lai dalībvalstis tūlīt paņemtu un pārsūtītu katra starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja un katra trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus, kurš aizturēts sakarā ar kādas dalībvalsts ārējās robežas nelikumīgu šķērsošanu, ja viņam ir vismaz 14 gadi.

| (9) | Ir jāparedz precīzi noteikumi par daktiloskopisko datu pārsūtīšanu uz centrālo sistēmu, šādu daktiloskopisko datu ievadīšanu centrālajā sistēmā, to glabāšanu, to salīdzināšanu ar citiem daktiloskopiskiem datiem, šā salīdzinājuma rezultātu pārsūtīšanu,
  ievadīto datu iezīmēšana
  un dzēšanu. Šie noteikumi var būt atšķirīgi dažādu kategoriju trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku gadījumā, un šajā sakarā tie būtu īpaši jāpielāgo. |
| --- | --- |

(9)

Ir jāparedz precīzi noteikumi par daktiloskopisko datu pārsūtīšanu uz centrālo sistēmu, šādu daktiloskopisko datu ievadīšanu centrālajā sistēmā, to glabāšanu, to salīdzināšanu ar citiem daktiloskopiskiem datiem, šā salīdzinājuma rezultātu pārsūtīšanu,
  ievadīto datu iezīmēšana
  un dzēšanu. Šie noteikumi var būt atšķirīgi dažādu kategoriju trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku gadījumā, un šajā sakarā tie būtu īpaši jāpielāgo.

| (10) | Trešo valstu pilsoņi vai bezvalstnieki, kas lūguši starptautisko aizsardzību vienā dalībvalstī, var lūgt starptautisko aizsardzību citā dalībvalstī vēl daudzu turpmāko gadu laikā. Tāpēc maksimālajam daktiloskopisko datu glabāšanas laikam centrālajā sistēmā vajadzētu būt ļoti ilgam. Ņemot vērā, ka lielākā daļa trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku, kas jau vairākus gadus iepriekš iekārtojušies uz dzīvi Kopienā, pēc šā perioda beigām iegūs patstāvīga iedzīvotāja statusu vai pat kādas dalībvalsts pilsonību, desmit gadi uzskatāmi par pieņemamu daktiloskopisko datu glabāšanas laiku. |
| --- | --- |

(10)

Trešo valstu pilsoņi vai bezvalstnieki, kas lūguši starptautisko aizsardzību vienā dalībvalstī, var lūgt starptautisko aizsardzību citā dalībvalstī vēl daudzu turpmāko gadu laikā. Tāpēc maksimālajam daktiloskopisko datu glabāšanas laikam centrālajā sistēmā vajadzētu būt ļoti ilgam. Ņemot vērā, ka lielākā daļa trešo valstu pilsoņu vai bezvalstnieku, kas jau vairākus gadus iepriekš iekārtojušies uz dzīvi Kopienā, pēc šā perioda beigām iegūs patstāvīga iedzīvotāja statusu vai pat kādas dalībvalsts pilsonību, desmit gadi uzskatāmi par pieņemamu daktiloskopisko datu glabāšanas laiku.

| (11) | Glabāšanas laiks būtu jāsaīsina īpašos gadījumos, kad nav vajadzības daktiloskopiskos datus glabāt tik ilgi. Daktiloskopiskie dati būtu jādzēš, tiklīdz trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iegūst kādas dalībvalsts pilsonību
  vai pastāvīgās uzturēšanās atļauja kādā no dalībvalstīm atbilstīgi Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvai 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (6). |
| --- | --- |

(11)

Glabāšanas laiks būtu jāsaīsina īpašos gadījumos, kad nav vajadzības daktiloskopiskos datus glabāt tik ilgi. Daktiloskopiskie dati būtu jādzēš, tiklīdz trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iegūst kādas dalībvalsts pilsonību
  vai pastāvīgās uzturēšanās atļauja kādā no dalībvalstīm atbilstīgi Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvai 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (6).

| (12) | Ir lietderīgi glabāt datus, kas attiecas uz tiem datu subjektiem, kuru pirkstu nospiedumi tika sākotnēji ievadīti Eurodac, kad tie iesniedza starptautiskās aizsardzības pieteikumus, un kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība kādā dalībvalstī, lai ar tiem varētu salīdzināt datus, kas tiek ievadīti, personai iesniedzot starptautiskās aizsardzības pieteikumu. |
| --- | --- |

(12)

Ir lietderīgi glabāt datus, kas attiecas uz tiem datu subjektiem, kuru pirkstu nospiedumi tika sākotnēji ievadīti Eurodac, kad tie iesniedza starptautiskās aizsardzības pieteikumus, un kuriem ir piešķirta starptautiskā aizsardzība kādā dalībvalstī, lai ar tiem varētu salīdzināt datus, kas tiek ievadīti, personai iesniedzot starptautiskās aizsardzības pieteikumu.

| (13) | Pārejas posmā Komisijai arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgai par centrālās sistēmas pārvaldību un komunikācijas infrastruktūru. Ilgtermiņā un saskaņā ar ietekmes novērtējumu, kurā ietverta plaša alternatīvu analīze no finansiālā, darbības un organizatoriskā viedokļa, būtu jāizveido pārvaldības iestāde, kas ir atbildīga par šiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(13)

Pārejas posmā Komisijai arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgai par centrālās sistēmas pārvaldību un komunikācijas infrastruktūru. Ilgtermiņā un saskaņā ar ietekmes novērtējumu, kurā ietverta plaša alternatīvu analīze no finansiālā, darbības un organizatoriskā viedokļa, būtu jāizveido pārvaldības iestāde, kas ir atbildīga par šiem uzdevumiem.

| (14) | Skaidri ir jāparedz Komisijas un pārvaldības iestādes pienākumi attiecībā uz centrālo sistēmu un komunikācijas infrastruktūru un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz datu izmantojumu, datu drošību, piekļuvi ievadītiem datiem un to labošanu. |
| --- | --- |

(14)

Skaidri ir jāparedz Komisijas un pārvaldības iestādes pienākumi attiecībā uz centrālo sistēmu un komunikācijas infrastruktūru un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz datu izmantojumu, datu drošību, piekļuvi ievadītiem datiem un to labošanu.

| (15) | Ja Kopienas nelīgumisko atbildību sakarā ar Eurodac sistēmas darbību regulē attiecīgie Līguma noteikumi, tad par dalībvalstu nelīgumisko atbildību saistībā ar sistēmas darbību ir jāpieņem īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

(15)

Ja Kopienas nelīgumisko atbildību sakarā ar Eurodac sistēmas darbību regulē attiecīgie Līguma noteikumi, tad par dalībvalstu nelīgumisko atbildību saistībā ar sistēmas darbību ir jāpieņem īpaši noteikumi.

| (16) | Tā kā šīs regulas mērķi — izveidot daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēmu, lai palīdzētu īstenot Kopienas politiku patvēruma jautājumā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā šīs regulas mērķi — izveidot daktiloskopisko datu salīdzināšanas sistēmu, lai palīdzētu īstenot Kopienas politiku patvēruma jautājumā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (7) piemēro personas datu apstrādei, ko veic, piemērojot šo regulu. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (7) piemēro personas datu apstrādei, ko veic, piemērojot šo regulu.

| (18) | Jo īpaši attiecībā uz personas datu apstrādi konkrētās jomās būtu jāpapildina un jāprecizē Direktīvā 95/46/EK norādītie principi personas tiesību un brīvību aizsardzībā un arī tiesību uz privāto dzīvi aizsardzībā. |
| --- | --- |

(18)

Jo īpaši attiecībā uz personas datu apstrādi konkrētās jomās būtu jāpapildina un jāprecizē Direktīvā 95/46/EK norādītie principi personas tiesību un brīvību aizsardzībā un arī tiesību uz privāto dzīvi aizsardzībā.

| (19) | Personas datu apstrādei, ko saskaņā ar šo regulu veic Kopienas iestādes un struktūras
  ,
  piemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra
  Regulu
  (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8). Tomēr būtu jāprecizē
  konkrēti jautājumi
  par atbildību par datu apstrādi un datu aizsardzības uzraudzību. |
| --- | --- |

(19)

Personas datu apstrādei, ko saskaņā ar šo regulu veic Kopienas iestādes un struktūras
  ,
  piemēro
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra
  Regulu
  (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8). Tomēr būtu jāprecizē
  konkrēti jautājumi
  par atbildību par datu apstrādi un datu aizsardzības uzraudzību.

| (20) | Ir lietderīgi, ka valsts uzraudzības iestādes uzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumību, bet Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kas iecelts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes ║ Lēmumam 2004/55/EK ║ (9), būtu jākontrolē Kopienas iestāžu un struktūru darbības saistībā ar personas datu apstrādi, ņemot vērā Kopienas iestāžu un struktūru ierobežotos uzdevumus attiecībā uz pašiem datiem. |
| --- | --- |

(20)

Ir lietderīgi, ka valsts uzraudzības iestādes uzrauga dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumību, bet Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kas iecelts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes ║ Lēmumam 2004/55/EK ║ (9), būtu jākontrolē Kopienas iestāžu un struktūru darbības saistībā ar personas datu apstrādi, ņemot vērā Kopienas iestāžu un struktūru ierobežotos uzdevumus attiecībā uz pašiem datiem.

| (21) | Ir regulāri jākontrolē un jāizvērtē tas, cik efektīva ir Eurodac. |
| --- | --- |

(21)

Ir regulāri jākontrolē un jāizvērtē tas, cik efektīva ir Eurodac.

| (22) | Dalībvalstīm būtu jāparedz
  efektīvu, samērīgu un atturošu
  sodu un sankciju sistēma, kas ir jāpiemēro tad, kad centrālajā sistēmā ievadītus datus izmanto pretrunā ar Eurodac mērķi. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu jāparedz
  efektīvu, samērīgu un atturošu
  sodu un sankciju sistēma, kas ir jāpiemēro tad, kad centrālajā sistēmā ievadītus datus izmanto pretrunā ar Eurodac mērķi.

| (23) | Nepieciešams informēt dalībvalstis par konkrētu patvēruma procedūru statusu nolūkā veicināt atbilstīgu Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] piemērošanu. |
| --- | --- |

(23)

Nepieciešams informēt dalībvalstis par konkrētu patvēruma procedūru statusu nolūkā veicināt atbilstīgu Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] piemērošanu.

| (24) | Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības, un tā jāpiemēro saskaņā ar tām, kā arī tajā tiek ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir nodrošināt personas datu aizsardzības un patvēruma tiesību pilnīgu ievērošanu un veicināt hartas 8. panta un 18. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības, un tā jāpiemēro saskaņā ar tām, kā arī tajā tiek ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši šīs regulas mērķis ir nodrošināt personas datu aizsardzības un patvēruma tiesību pilnīgu ievērošanu un veicināt hartas 8. panta un 18. panta piemērošanu.

| (25) | Ir jāierobežo šīs regulas teritoriālā piemērošanas joma tā, lai tā atbilstu Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] teritoriālajai piemērošanas jomai, |
| --- | --- |

(25)

Ir jāierobežo šīs regulas teritoriālā piemērošanas joma tā, lai tā atbilstu Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] teritoriālajai piemērošanas jomai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Eurodac mērķis

1.   Tiek izveidota par Eurodac saukta sistēma, kuras mērķis ir palīdzēt noteikt dalībvalsti, kas atbilstoši Regulai (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] ir atbildīga par to, lai tiktu izskatīts kāds starptautiskās aizsardzības pieteikums, ko kādā dalībvalstī iesniedzis trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kā arī citādi sekmēt Dublinas regulas piemērojumu šajā regulā paredzētajos apstākļos.

2.   Neskarot to, kā Eurodac paredzētus datus datu izcelsmes valsts izmanto datu bāzēs, ko izveidojusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, daktiloskopiskos datus un personas datus var apstrādāt Eurodac vienīgi nolūkiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm] 33. panta 1. punktā.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā:

| a) | “Dublinas regula” ir Regula (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm]; |
| --- | --- |

a)

“Dublinas regula” ir Regula (EK) Nr. [.../...] [, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm];

| b) | “starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas ir iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums; |
| --- | --- |

b)

“starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas ir iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, par kuru vēl nav pieņemts galīgais lēmums;

| c) | “izcelsmes dalībvalsts” ir:






  i) | attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 6. pants — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus; |
| --- | --- | --- |

c)

“izcelsmes dalībvalsts” ir:

i)

attiecībā uz personu, uz kuru attiecas 6. pants — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus;

| ii) | attiecībā uz personu, kas paredzēta 10. pantā — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz personu, kas paredzēta 10. pantā — dalībvalsts, kas pārsūta personas datus uz centrālo sistēmu;

| iii) | attiecībā uz personu, kas paredzēta 13. pantā — dalībvalsts, kas pārsūta šādus datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus; |
| --- | --- |

iii)

attiecībā uz personu, kas paredzēta 13. pantā — dalībvalsts, kas pārsūta šādus datus uz centrālo sistēmu un saņem salīdzinājuma iznākumus;

| d) | “persona, kurai ir piešķirta starptautiskā aizsardzība” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, attiecībā uz kuru ir atzīts, ka tam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, kas definēta ║ Direktīvas 2004/83/EK 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

d)

“persona, kurai ir piešķirta starptautiskā aizsardzība” ir trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, attiecībā uz kuru ir atzīts, ka tam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, kas definēta ║ Direktīvas 2004/83/EK 2. panta a) punktā;

| e) | “pozitīvs iznākums” ir atbilstība vai atbilstības, ko centrālā sistēma konstatējusi pēc tam, kad salīdzināti datu bāzē ievadītie daktiloskopiskie dati un tie dati, kurus attiecībā uz kādu personu pārsūtījusi kāda dalībvalsts, neskarot dalībvalstu pienākumu tūlīt pārbaudīt salīdzinājuma iznākumus saskaņā ar 17. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

e)

“pozitīvs iznākums” ir atbilstība vai atbilstības, ko centrālā sistēma konstatējusi pēc tam, kad salīdzināti datu bāzē ievadītie daktiloskopiskie dati un tie dati, kurus attiecībā uz kādu personu pārsūtījusi kāda dalībvalsts, neskarot dalībvalstu pienākumu tūlīt pārbaudīt salīdzinājuma iznākumus saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

2.   Direktīvas 95/46/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme.

3.   Ja vien nav norādīts pretēji, Dublinas regulas 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme.

3. pants

Sistēmas arhitektūra un pamatprincipi

1.   Eurodac veido:

| a) | datorizēta centrālā pirkstu nospiedumu datubāze (centrālā sistēma), kuru veido






  — | centrālā vienība, |
| --- | --- | --- |

a)

datorizēta centrālā pirkstu nospiedumu datubāze (centrālā sistēma), kuru veido

—

centrālā vienība,

| — | darbības nepārtrauktības sistēma, |
| --- | --- |

—

darbības nepārtrauktības sistēma,

| b) | komunikācijas infrastruktūra starp centrālo sistēmu un dalībvalstīm, kas nodrošina kodētu virtuālu tīklu Eurodac datiem (komunikācijas infrastruktūra). |
| --- | --- |

b)

komunikācijas infrastruktūra starp centrālo sistēmu un dalībvalstīm, kas nodrošina kodētu virtuālu tīklu Eurodac datiem (komunikācijas infrastruktūra).

2.   Katra dalībvalsts izraugās vienu valsts datu sistēmu (valsts piekļuves punktu), kas veic komunikāciju ar centrālo sistēmu.

3.   Datus attiecībā uz personām kas paredzētas 6., 10. un 13. pantā, ko apstrādā centrālā sistēma, datu izcelsmes dalībvalsts vārdā apstrādā saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un nodala ar attiecīgiem tehniskiem līdzekļiem.

4.   Noteikumi, kas regulē Eurodac, attiecas arī uz darbībām, ko dalībvalstis veic no datu pārsūtīšanas brīža uz centrālo sistēmu līdz salīdzinājuma rezultātu izmantošanas brīdim.

5.   Pirkstu nospiedumu ņemšanas procedūru nosaka un piemēro saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts praksi un saskaņā ar aizsardzības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Apvienoto Nāciju Bērna tiesību aizsardzības konvencijā.

4. pants

Darbības pārvaldība, ko veic pārvaldības iestāde

1.   Pēc pārejas posma beigām pārvaldības iestāde, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ir atbildīga par Eurodac darbības pārvaldību. Pārvaldības iestāde sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka centrālās sistēmas vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko pieejamo tehnoloģiju, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi.

2.   Pārvaldības iestāde ir atbildīga arī par šādiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru:

| a) | uzraudzība; |
| --- | --- |

a)

uzraudzība;

| b) | drošība; |
| --- | --- |

b)

drošība;

| c) | attiecību koordinēšana starp dalībvalstīm un pakalpojuma nodrošinātāju. |
| --- | --- |

c)

attiecību koordinēšana starp dalībvalstīm un pakalpojuma nodrošinātāju.

3.   Komisija ir atbildīga par visiem pārējiem uzdevumiem, kas saistīti ar komunikācijas infrastruktūru, jo īpaši:

| a) | uzdevumiem, kas saistīti ar budžeta izpildi; |
| --- | --- |

a)

uzdevumiem, kas saistīti ar budžeta izpildi;

| b) | iegādi un atjaunošanu; |
| --- | --- |

b)

iegādi un atjaunošanu;

| c) | jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem. |
| --- | --- |

c)

jautājumiem, kas saistīti ar līgumiem.

4.   Pārejas laikposmā, pirms pārvaldības iestāde sāk pildīt savus pienākumus, par Eurodac darbības pārvaldību atbild Komisija.

5.   Eurodac darbības pārvaldība ir visi uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu Eurodac darbību saskaņā ar šo regulu, it īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, it īpaši attiecībā uz laiku, kas vajadzīgs, lai sazinātos ar centrālo sistēmu.

6.   Neskarot 17. pantu Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos, pārvaldības iestāde piemēro pienācīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības ikvienam savam darbiniekam, kam jāstrādā ar Eurodac datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad viņi ir izbeiguši darbības.

7.   Šajā regulā minētā pārvaldības iestāde ir pārvaldības iestāde, kuras kompetencē ir
  Eurodac,
  SIS II un VIS.

8.
     
  Pārvaldības iestādes izveide un tās pārziņā esošo datubāžu savietojamības nodrošināšana neskar šo datubāžu atsevišķu un diskrētu veidošanu.

5. pants

Statistika

Pārvaldības iestāde apkopo mēneša statistiku par centrālās sistēmas darbu, īpaši norādot:

| a) | par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un 10. un 13. pantā minētajām personām nosūtīto datu kopu skaitu; |
| --- | --- |

a)

par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un 10. un 13. pantā minētajām personām nosūtīto datu kopu skaitu;

| b) | to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kas starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesnieguši citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem, kas starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesnieguši citā dalībvalstī;

| c) | to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 10. pantā un kas vēlāk iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

c)

to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 10. pantā un kas vēlāk iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu;

| d) | to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 13. pantā, kuras iepriekš iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu kādā citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

d)

to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 13. pantā, kuras iepriekš iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu kādā citā dalībvalstī;

| e) | to daktiloskopisko datu skaitu, kurus centrālajai sistēmai no izcelsmes valsts bija jāprasa atkārtoti, jo pirmo reizi pārsūtītos daktiloskopiskos datus nevarēja izmantot salīdzinājumam, izmantojot datorizēto pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

e)

to daktiloskopisko datu skaitu, kurus centrālajai sistēmai no izcelsmes valsts bija jāprasa atkārtoti, jo pirmo reizi pārsūtītos daktiloskopiskos datus nevarēja izmantot salīdzinājumam, izmantojot datorizēto pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmu;

| f) | to datu kopu skaitu, kas iezīmētas saskaņā ar 14. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

f)

to datu kopu skaitu, kas iezīmētas saskaņā ar 14. panta 1. punktu;

| g) | to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

g)

to pozitīvo iznākumu skaitu, kuri iegūti attiecībā uz personām, kas minētas 14. panta 1. punktā.

Statistiku apkopo katra gada beigās, izmantojot mēneša statistiku par attiecīgo gadu un kas norāda to personu skaitu, attiecībā uz kurām reģistrēti pozitīvi iznākumi saskaņā ar b), c)
  ,
  d) un
  g)
   apakšpunktu.

Statistika ietver datu sadalījumu pēc dalībvalsts.

II   NODAĻA

STARPTAUTISKĀS AIZSARDZĪBAS PIETEIKUMA IESNIEDZĒJI

6. pants

Daktiloskopisko datu
  ņemšana, pārsūtīšana un salīdzināšana

1.   Katrā dalībvalstī
  ne vēlāk kā 48 stundas
  pēc pieteikuma iesniegšanas, kā noteikts Dublinas regulas 20. panta 2. punktā, paņem katra vismaz 14 gadus veca starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēja visu pirkstu nospiedumus un ne vēlāk kā
  24 stundu
  laikā
  pirkstu nospiedumu noņemšanas
  nosūta
  daktiloskopiskos datus
  un
  šīs regulas
  7. panta 1. punkta b) līdz g) apakšpunktā minētos datus uz centrālo sistēmu.

Izņēmuma gadījumos, kad pirkstu nospiedumi ir nopietni, bet uz laiku bojāti un no tiem nav iespējams iegūt piemērotus daktiloskopiskos datus vai kad nopietnas infekciozas slimības dēļ ir jāizsludina karantīna, šajā punktā minēto 48 stundu termiņu, kurā starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem jānoņem pirkstu nospiedumi, var pagarināt ne ilgāk kā līdz trim nedēļām. Dalībvalstis var arī pagarināt 48 stundu termiņu pamatotos un pierādītos nepārvaramas varas gadījumos tik ilgi, kamēr šie apstākļi turpina pastāvēt. Attiecīgi piemēro 24 stundu termiņu, kurā jānosūta daktiloskopiskie dati.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kad starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējs ierodas ▐ dalībvalstī
  , kas atbildīga par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu,
  pēc personas pārsūtīšanas saskaņā ar Dublinas
  regulas 23. pantu
  , atbildīgā dalībvalsts attiecībā uz datiem, kas centrālajā sistēmā ievadīti saskaņā ar
  šīs regulas 7. pantu
  , tikai
  norāda uz
  notikušu pārsūtīšanu
  attiecībā uz
  prasībām par elektronisko komunikāciju ar centrālo sistēmu, kuras noteikusi pārvaldības iestāde. Šo informāciju glabā saskaņā ar 8. pantu pārsūtīšanas nolūkos, kā paredzēts
  šā panta 6.punktā
  .

3.
     
  Dalībvalsts, kura saskaņā ar Dublinas Regulas 17. pantu uzņemas atbildību, norāda šo faktu ņemot vērā atbilstoši šīs regulas 7. pantam centrālajā sistēmā ierakstītos datus, saskaņā ar prasībām elktroniskajai saziņai ar centrālo sistēmu, kuras noteikusi pārvaldības iestāde. Lai veiktu pārraidīšanu saskaņā ar šī panta 6. punktu, informāciju saglabā saskaņā ar 8. pantu.

4.   Daktiloskopiskos datus 7. panta a) punkta nozīmē, ko pārsūtījusi kāda dalībvalsts, automātiski salīdzina ar daktiloskopiskajiem datiem, ko pārsūtījušas citas dalībvalstis un kuri jau glabājas centrālajā sistēmā.

5.   Centrālā sistēma garantē, ja kāda dalībvalsts to prasa, ka 4. punktā paredzētais salīdzinājums papildus datiem no citām dalībvalstīm ietver šīs dalībvalsts iepriekš pārsūtītos daktiloskopiskos datus.

6.   Centrālā sistēma automātiski pārsūta salīdzinājuma pozitīvos vai negatīvos iznākumus uz izcelsmes dalībvalsti. Gadījumā, ja rezultāts ir pozitīvs, visām datu kopām, kas atbilst pozitīvajam iznākumam, tā pārsūta 7. panta a) līdz
  g)
   punktā minētos datus un, vajadzības gadījumā, 14. panta 1. punktā minēto iezīmējumu.

7. pants

Datu ievadīšana

Centrālajā sistēmā tiek ievadīti vienīgi šādi dati:

| a) | daktiloskopiskie dati; |
| --- | --- |

a)

daktiloskopiskie dati;

| b) | izcelsmes dalībvalsts, starptautiskās aizsardzības pieteikuma vieta un diena; |
| --- | --- |

b)

izcelsmes dalībvalsts, starptautiskās aizsardzības pieteikuma vieta un diena;

| c) | dzimums; |
| --- | --- |

c)

dzimums;

| d) | atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts; |
| --- | --- |

d)

atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts;

| e) | diena, kad paņemti pirkstu nospiedumi; |
| --- | --- |

e)

diena, kad paņemti pirkstu nospiedumi;

| f) | diena, kad dati pārsūtīti uz centrālo sistēmu; |
| --- | --- |

f)

diena, kad dati pārsūtīti uz centrālo sistēmu;

| g) | operatora lietotāja ID. |
| --- | --- |

g)

operatora lietotāja ID.

8. pants

Datu glabāšana

Katru 7. pantā paredzēto datu kopu centrālajā sistēmā glabā desmit gadus no dienas, kad paņemti pirkstu nospiedumi.

Šim periodam beidzoties, centrālā sistēma automātiski dzēš datus no centrālās sistēmas.

9. pants

Priekšlaicīga datu dzēšana

1.   Datus attiecībā uz kādu personu, kas ieguvusi kādas dalībvalsts pilsonību
  vai kam izsniegta kādas dalībvalsts ilgtermiņa uzturēšanās atļauja saskaņā ar Direktīvu 2003/109/EK
  pirms šīs regulas 8. pantā minētā perioda beigām, dzēš no centrālās sistēmas saskaņā ar 20. panta 3. punktu, tiklīdz izcelsmes valstij paziņots, ka minētā persona ieguvusi šādu pilsonību
  vai saņēmusi šādu atļauju
  .

2.   Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts
  1. punktā minēto iemeslu dēļ
  ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums, salīdzinot ar datiem, kurus
  tās
  ir
  nosūtījušas
  attiecībā uz 6. pantā vai 10. panta minētajām personām.

III   NODAĻA

TREŠO VALSTU PILSOŅI VAI BEZVALSTNIEKI , KAS AIZTURĒTI SAKARĀ AR NELIKUMĪGU KĀDAS ĀRĒJĀS ROBEŽAS ŠĶĒRSOŠANU

10. pants

Daktiloskopisko datu iegūšana un pārsūtīšana

1.   Katrā dalībvalstī saskaņā ar aizsardzības pasākumiem Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērna tiesību aizsardzības konvencijā
  ne vēlāk kā 48 stundas pēc aizturēšanas
  paņem visu pirkstu nospiedumus katram vismaz 14 gadus vecam trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam, ko kompetentās iestādes aizturējušas sakarā ar to, ka nelikumīgi šķērsota valsts zemes, jūras vai gaisa robeža, ierodoties no trešām valstīm, un nav nosūtījušas atpakaļ.

2.   Attiecīgā dalībvalsts ▐ ne vēlāk kā
  24 stundas pēc tam, kad noņemti pirkstu nospiedumi trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam, kā minēts 1. punktā,
  pārsūta centrālajai sistēmai šādus
  šīs personas
  datus:

| a) | daktiloskopiskie dati; |
| --- | --- |

a)

daktiloskopiskie dati;

| b) | izcelsmes dalībvalsts, aizturēšanas vieta un diena; |
| --- | --- |

b)

izcelsmes dalībvalsts, aizturēšanas vieta un diena;

| c) | dzimums; |
| --- | --- |

c)

dzimums;

| d) | atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts; |
| --- | --- |

d)

atsauces numurs, ko izmanto izcelsmes dalībvalsts;

| e) | diena, kad paņemti pirkstu nospiedumi; |
| --- | --- |

e)

diena, kad paņemti pirkstu nospiedumi;

| f) | diena, kad dati pārsūtīti uz centrālo sistēmu; |
| --- | --- |

f)

diena, kad dati pārsūtīti uz centrālo sistēmu;

| g) | operatora lietotāja ID. |
| --- | --- |

g)

operatora lietotāja ID.

Izņēmuma gadījumos, kad pirkstu nospiedumi ir nopietni, bet uz laiku bojāti un no tiem nav iespējams iegūt piemērotus daktiloskopiskos datus vai kad nopietnas infekciozas slimības dēļ ir jāizsludina karantīna, šajā punktā minēto 48 stundu termiņu, kurā trešās valsts pilsonim vai bezvalstniekam jānoņem pirkstu nospiedumi, kā minēts 1. punktā, var pagarināt ne ilgāk kā līdz trim nedēļām. Dalībvalstis var arī pagarināt 48 stundu termiņu pamatotos un pierādītos nepārvaramas varas gadījumos tik ilgi, kamēr šie apstākļi turpina pastāvēt. Attiecīgi piemēro 24 stundu termiņu, kurā jānosūta daktiloskopiskie dati.

11. pants

Datu ievadīšana

1.   Datus, kas minēti 10. panta 2. punktā, ievada centrālajā sistēmā.

Neskarot 5. pantu, datus, kas nosūtīti centrālajai sistēmai saskaņā ar 10. panta 2. punktu, ievada tikai tādēļ, lai tos salīdzinātu ar centrālajai sistēmai vēlāk nosūtītiem datiem attiecībā uz starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem.

Centrālā sistēma nesalīdzina saskaņā ar 10. panta 2. punktu tai nosūtītus datus ne ar datiem, kas iepriekš ievadīti centrālajā sistēmā, ne ar datiem, kas vēlāk pārsūtīti uz centrālo sistēmu saskaņā ar 10. panta 2. punktu.

2.   Salīdzinot uz centrālo sistēmu vēlāk nosūtītus datus par starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar 1. punktā minētajiem datiem, piemēro procedūras, kas paredzētas 6. panta 4. un 6. punktā.

12. pants

Datu glabāšana

1.   Katru datu kopu attiecībā uz kādu trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku, kā minēts 10. panta 1. punktā, centrālajā sistēmā glabā vienu gadu no dienas, kad paņemti šā trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka pirkstu nospiedumi. Šim periodam beidzoties, centrālā sistēma automātiski dzēš datus no centrālās sistēmas.

2.   Dati attiecībā uz kādu trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku, kā minēts 10. panta 1. punktā, ▐ tiek dzēsti no centrālās sistēmas saskaņā ar
  20. panta 3. punktu
  ,
  tiklīdz
  pirms šā panta 1. punktā minētā viena gada perioda beigām izcelsmes dalībvalsts uzzina par šādiem apstākļiem:

| a) | trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ir saņēmis uzturēšanās atļauju; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ir saņēmis uzturēšanās atļauju;

| b) | trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ir atstājis dalībvalstu teritoriju; |
| --- | --- |

b)

trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ir atstājis dalībvalstu teritoriju;

| c) | trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ir ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību. |
| --- | --- |

c)

trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks ir ieguvis kādas dalībvalsts pilsonību.

3.   Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts 2. punkta a)
  vai
  b) apakšpunktā noteikto iemeslu dēļ ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums ar datiem, kurus
  tās
  ir
  nosūtījušas
  attiecībā uz 10. panta minētajām personām.

4.   Centrālā sistēma informē visas izcelsmes dalībvalstis par to, ka cita izcelsmes dalībvalsts 2. punkta c) apakšpunktā noteikto iemeslu dēļ ir dzēsusi datus pēc tam, kad ir iegūts pozitīvs iznākums ar datiem, kurus
  tās
  ir
  nosūtījušas
  attiecībā uz 6. pantā vai 10. pantā minētajām personām.

IV   NODAĻA

TREŠO VALSTU PILSOŅI VAI BEZVALSTNIEKI, KAS NELIKUMĪGI ATRODAS KĀDAS DALĪBVALSTS TERITORIJĀ

13. pants

Daktiloskopisko datu salīdzinājums

1.   Lai pārbaudītu, vai trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks, kas nelikumīgi atrodas tās teritorijā, nav iepriekš iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu citā dalībvalstī, katra dalībvalsts var pārsūtīt uz centrālo sistēmu daktiloskopiskos datus attiecībā uz pirkstu nospiedumiem, ko tā ņēmusi no jebkura šāda vismaz 14 gadus veca trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka, kopā ar atsauces numuru, ko izmanto šī dalībvalsts.

Parasti ir jāpārbauda, vai trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks iepriekš nav iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu citā dalībvalstī, ja:

| a) | trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks paziņo, ka viņš iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, nenorādot dalībvalsti, kur viņš iesniedzis pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks paziņo, ka viņš iesniedzis starptautiskās aizsardzības pieteikumu, nenorādot dalībvalsti, kur viņš iesniedzis pieteikumu;

| b) | trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks neprasa starptautisko aizsardzību, bet protestē pret viņa nosūtīšanu atpakaļ uz izcelsmes valsti, paziņojot, ka viņš tur būtu briesmās, vai |
| --- | --- |

b)

trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks neprasa starptautisko aizsardzību, bet protestē pret viņa nosūtīšanu atpakaļ uz izcelsmes valsti, paziņojot, ka viņš tur būtu briesmās, vai

| c) | trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks citādi mēģina novērst viņa izsūtīšanu, atsakot sadarbību viņa personas noskaidrošanā, jo īpaši, neuzrādot nekādus personību apliecinošus dokumentus vai uzrādot viltotus dokumentus. |
| --- | --- |

c)

trešās valsts pilsonis vai bezvalstnieks citādi mēģina novērst viņa izsūtīšanu, atsakot sadarbību viņa personas noskaidrošanā, jo īpaši, neuzrādot nekādus personību apliecinošus dokumentus vai uzrādot viltotus dokumentus.

2.   Kad dalībvalstis piedalās 1. punktā minētajā procedūrā, tās pārsūta centrālajai sistēmai daktiloskopiskos datus attiecībā uz 1. punktā minēto trešo valstu pilsoni vai bezvalstnieku visiem pirkstiem vai vismaz attiecībā uz rādītājpirkstiem un, ja to nav, tās pārsūta visu pārējo pirkstu nospiedumus.

3.   Kāda 1. punktā raksturotajam gadījumam atbilstoša trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus pārsūta uz centrālo sistēmu, lai tos salīdzinātu ar starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju daktiloskopiskajiem datiem, kurus pārsūtījušas pārējās dalībvalstis un kuri jau ievadīti centrālajā sistēmā.

Šāda trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka daktiloskopiskos datus neievada centrālajā sistēmā un tos arī nesalīdzina ar datiem, kas pārsūtīti uz centrālo sistēmu saskaņā ar 10. panta 2. punktu.

4.   Saskaņā ar šo pantu pārsūtīto daktiloskopisko datu salīdzināšanai ar pārējo dalībvalstu pārsūtītajiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju daktiloskopiskajiem datiem, kas jau glabājas centrālajā sistēmā, piemēro procedūras, kas paredzētas 6. panta 4. un 6. punktā.

V   NODAĻA

PERSONAS, KURĀM IR PIEŠĶIRTA STARPTAUTISKĀ AIZSARDZĪBA

14. pants

Datu iezīmēšana

1.   Izcelsmes dalībvalsts, kas piešķīrusi starptautisko aizsardzību starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējam, kura dati tika iepriekš ievadīti centrālajā sistēmā saskaņā ar
  7. pantu
  , iezīmē attiecīgos datus saskaņā ar prasībām, kādas pārvaldības iestāde noteikusi elektroniskajai komunikācijai ar centrālo sistēmu. Šo informāciju glabā centrālajā sistēmā saskaņā ar 8. pantu pārsūtīšanas nolūkos, kā paredzēts 6. panta 6. punktā.

2.   Izcelsmes dalībvalsts noņem iezīmējumu datiem, kas attiecas uz trešās valsts pilsoni vai bezvalstnieku, kura dati iepriekš tika iezīmēti saskaņā ar 1. punktu, ja viņa statuss tiek atcelts vai izbeigts vai tiek atteikts to pagarināt saskaņā ar ║ Direktīvas 2004/83/EK 14. vai 19. pantu
  vai viņš saskaņā ar minētās direktīvas attiecīgi 11. un 16. pantu vairs nav bēglis vai nevar pretendēt uz papildu aizsardzību.

VI   NODAĻA

DATU IZMANTOJUMS, DATU AIZSARDZĪBA UN UZTICAMĪBA

15. pants

Atbildība datu izmantošanas jomā

1.   Izcelsmes dalībvalstij ir jānodrošina tas, ka:

| a) | pirkstu nospiedumus ņem likumīgi; |
| --- | --- |

a)

pirkstu nospiedumus ņem likumīgi;

| b) | daktiloskopiskos datus, kā arī pārējos datus, kas minēti 7. pantā, 10. panta 2. punktā un 13. panta 2. punktā, uz centrālo sistēmu nosūta likumīgi; |
| --- | --- |

b)

daktiloskopiskos datus, kā arī pārējos datus, kas minēti 7. pantā, 10. panta 2. punktā un 13. panta 2. punktā, uz centrālo sistēmu nosūta likumīgi;

| c) | dati ir precīzi un atjaunināti, kad tos pārsūta uz centrālo sistēmu; |
| --- | --- |

c)

dati ir precīzi un atjaunināti, kad tos pārsūta uz centrālo sistēmu;

| d) | neskarot Komisijas uzdevumus, datus centrālajā sistēmā ievada, glabā, labo un dzēš likumīgi; |
| --- | --- |

d)

neskarot Komisijas uzdevumus, datus centrālajā sistēmā ievada, glabā, labo un dzēš likumīgi;

| e) | centrālās sistēmas pārsūtītos daktiloskopisko datu salīdzinājumu iznākumus izmanto likumīgi. |
| --- | --- |

e)

centrālās sistēmas pārsūtītos daktiloskopisko datu salīdzinājumu iznākumus izmanto likumīgi.

2.   Saskaņā ar 19. pantu izcelsmes dalībvalsts nodrošina 1. punktā minēto datu drošību pirms pārsūtīšanas uz centrālo sistēmu un tās laikā, kā arī no centrālās sistēmas saņemto datu drošību.

3.   Izcelsmes dalībvalsts atbild par galīgo datu identificēšanu saskaņā ar 17. panta 4. punktu.

4.   Komisija nodrošina, ka centrālo sistēmu izmanto saskaņā ar šīs regulas. Jo īpaši Komisija:

| a) | pieņem attiecīgus pasākumus, kas garantē, ka personas, kas strādā ar centrālo sistēmu, izmanto tur ievadītos datus vienīgi saskaņā ar Eurodac mērķi, kas paredzēts 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

pieņem attiecīgus pasākumus, kas garantē, ka personas, kas strādā ar centrālo sistēmu, izmanto tur ievadītos datus vienīgi saskaņā ar Eurodac mērķi, kas paredzēts 1. panta 1. punktā;

| b) | veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu centrālās sistēmas drošību saskaņā ar 19. pantu; |
| --- | --- |

b)

veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu centrālās sistēmas drošību saskaņā ar 19. pantu;

| c) | nodrošina, ka vienīgi personām, kam atļauts strādāt ar centrālo sistēmu, ir piekļuve tai, neskarot Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja pilnvaras. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka vienīgi personām, kam atļauts strādāt ar centrālo sistēmu, ir piekļuve tai, neskarot Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja pilnvaras.

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par pasākumiem, kurus tā pieņem saskaņā ar pirmo daļu.

16. pants

Pārsūtīšana

1.   Pirkstu nospiedumus digitāli apstrādā un pārsūta tādā datu formātā, kāds noteikts I pielikumā. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, pārvaldības iestāde nosaka tehniskās prasības attiecībā uz datu formātu, kādā tos savstarpēji pārsūta dalībvalstis un centrālā sistēma. Pārvaldības iestāde nodrošina to, lai dalībvalstu pārsūtītos daktiloskopiskos datus varētu salīdzināt datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā.

2.   Dati, kas minēti 7. pantā, 10. panta 2. punktā un 13. panta 2. punktā, dalībvalstīm būtu jāpārsūta elektroniskā veidā. Datus, kas minēti 7. pantā un 10. panta 2. punktā, automātiski ievada centrālajā sistēmā. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, pārvaldības iestāde nosaka tehniskās prasības, lai nodrošinātu datu pienācīgu pārsūtīšanu elektroniskā veidā starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu.

3.   Atsauces numurs, kas minēts 7. panta d) punktā
  ,
  10. panta 2. punkta d) apakšpunktā
  un 13. panta 1. punktā
  , ļauj nepārprotami attiecināt datus uz konkrēto personu un dalībvalsti, kura
  ir nosūtījusi
  šos datus. Turklāt tas ļauj noteikt, vai šādi dati attiecas uz tādu personu, kas minēta 6. ║, 10. ║vai 13. pantā.

4.   Atsauces numurs sākas ar identifikācijas burtu vai burtiem, kas atbilstoši I pielikumā minētajai normai norāda uz dalībvalsti, kura nosūta datus. Identifikācijas burtam vai burtiem seko norāde uz kategoriju, pie kādas pieder attiecīgā persona. Ar ciparu “1” apzīmēti dati, kas attiecas uz 6. pantā minētajām personām, cipars “2” attiecas uz tādām personām, kas minētas 10. pantā, un cipars “3” attiecas uz tādām personām, kas minētas 13. pantā.

5.   Pārvaldības iestāde nosaka dalībvalstīm nepieciešamās tehniskās procedūras, lai nodrošinātu to, ka centrālā sistēma saņem nepārprotamus datus.

6.   Centrālā sistēma apstiprina pārsūtīto datu saņemšanu, cik drīz vien iespējams. Šajā nolūkā pārvaldības iestāde nosaka vajadzīgās tehniskās prasības, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis pieprasījuma gadījumā saņem apstiprinājumu par saņemšanu.

17. pants

Salīdzināšana un rezultātu pārsūtīšana

1.   Dalībvalstis nodrošina daktiloskopisko datu pārsūtīšanu pienācīgā kvalitātē, lai tos salīdzinātu datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā. Ciktāl ir jānodrošina, lai centrālās sistēmas veiktās salīdzināšanas rezultātiem būtu ļoti augsta precizitātes pakāpe, pārvaldības iestāde definē attiecīgo kvalitāti, kādā jābūt pārsūtītajiem daktiloskopiskajiem datiem. Centrālā sistēma pārbauda pārsūtīto daktiloskopisko datu kvalitāti, cik drīz vien iespējams. Ja daktiloskopiskos datus nav iespējams salīdzināt datorizētajā pirkstu nospiedumu atpazīšanas sistēmā, tad centrālā sistēma pieprasa dalībvalstij pārsūtīt pienācīgas kvalitātes daktiloskopiskos datus.

2.   Centrālā sistēma veic datu salīdzināšanu tādā secībā, kādā ir pienākuši pieprasījumi. Katru pieprasījumu apstrādā 24 stundu laikā. ▐ Dalībvalsts tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, var pieprasīt veikt īpaši steidzamas salīdzināšanas vienas stundas laikā. Ja šādus termiņus nav iespējams ievērot tādu apstākļu dēļ, kas neatrodas pārvaldības iestādes kompetencē, tad centrālā sistēma šo pieprasījumu apstrādā prioritāri, tiklīdz beidzas minētie apstākļi. Šādos gadījumos, ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, pārvaldības iestāde nosaka kritērijus, lai nodrošinātu pieprasījumu prioritāru izskatīšanu.

3.   Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, pārvaldības iestāde nosaka darbības kārtību saņemto datu apstrādei un salīdzināšanas rezultātu pārsūtīšanai.

4.   Salīdzinājuma iznākumus tūlīt pārbauda izcelsmes dalībvalstī. Galīgo identifikāciju atbilstoši Dublinas regulas 33. pantam veic izcelsmes dalībvalsts sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm.

No centrālās sistēmas saņemtās ziņas par citiem datiem, kas izrādījušies neuzticami, dzēš ▐, tiklīdz konstatē, ka dati ir neuzticami.

5.   Ja saskaņā ar 4. punktu veiktajā galīgajā identifikācijā atklājas, ka no centrālās sistēmas saņemtais salīdzināšanas rezultāts ir kļūdains, dalībvalstis šo faktu paziņo Komisijai
  ,
  pārvaldības iestādei
  un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam
  .

▐

18. pants

Saziņa starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu

Pārsūtot datus starp dalībvalstīm un centrālo sistēmu, komunikācijas infrastruktūru, ko nodrošina pārvaldības iestāde. Ciktāl tas vajadzīgs centrālās sistēmas efektīvai darbībai, pārvaldības iestāde nosaka tehniskās procedūras, kas nepieciešamas komunikācijas infrastruktūras izmantošanai.

19. pants

Datu drošība

1.   
  Izcelsmes
  dalībvalsts garantē datu drošību pirms to pārsūtīšanas uz centrālo sistēmu un pārsūtīšanas laikā. Katra dalībvalsts garantē to datu drošību, kurus tā saņem no centrālās sistēmas.

2.   Katra dalībvalsts attiecībā uz savu valsts sistēmu pieņem nepieciešamos pasākumus, tostarp drošības plānu, lai

| a) | fiziski aizsargātu datus, tostarp, izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai; |
| --- | --- |

a)

fiziski aizsargātu datus, tostarp, izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;

| b) | novērstu to, ka nepiederošas personas var piekļūt dalībvalsts iekārtām, kurās dalībvalsts veic darbības saskaņā ar Eurodac mērķi (piekļuves kontrole iekārtām); |
| --- | --- |

b)

novērstu to, ka nepiederošas personas var piekļūt dalībvalsts iekārtām, kurās dalībvalsts veic darbības saskaņā ar Eurodac mērķi (piekļuves kontrole iekārtām);

| c) | novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem (datu nesēju kontrole); |
| --- | --- |

c)

novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem (datu nesēju kontrole);

| d) | novērstu datu nesankcionētu ievadīšanu un glabāto personas datu nesankcionētu pārbaudi, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole); |
| --- | --- |

d)

novērstu datu nesankcionētu ievadīšanu un glabāto personas datu nesankcionētu pārbaudi, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);

| e) | lai novērstu neatļautu datu apstrādi Eurodac, kā arī Eurodac apstrādātu datu neatļautu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievadīšanas kontrole); |
| --- | --- |

e)

lai novērstu neatļautu datu apstrādi Eurodac, kā arī Eurodac apstrādātu datu neatļautu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievadīšanas kontrole);

| f) | nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt Eurodac, ir pieejami tikai tie dati, kuriem tām atļauts piekļūt, izmantojot tikai individuālu lietotāja identitāti un konfidenciālā piekļuves veidā (datu pieejamības kontrole); |
| --- | --- |

f)

nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt Eurodac, ir pieejami tikai tie dati, kuriem tām atļauts piekļūt, izmantojot tikai individuālu lietotāja identitāti un konfidenciālā piekļuves veidā (datu pieejamības kontrole);

| g) | nodrošinātu to, ka iestādes, kurām ir piekļuves tiesības Eurodac, izstrādā profilus, kuros aprakstītas to personu funkcijas un pienākumi, kas ir pilnvarotas piekļūt, ievadīt, atjaunināt, dzēst un meklēt datus, un nekavējoties pēc 24. pantā minēto valsts uzraudzības iestāžu lūguma šos profilus dara tām pieejamus (personālie profili); |
| --- | --- |

g)

nodrošinātu to, ka iestādes, kurām ir piekļuves tiesības Eurodac, izstrādā profilus, kuros aprakstītas to personu funkcijas un pienākumi, kas ir pilnvarotas piekļūt, ievadīt, atjaunināt, dzēst un meklēt datus, un nekavējoties pēc 24. pantā minēto valsts uzraudzības iestāžu lūguma šos profilus dara tām pieejamus (personālie profili);

| h) | nodrošinātu to, ka var pārbaudīt un noteikt, kurām iestādēm personas datus var pārraidīt, izmantojot datu pārraides ierīces (komunikācijas kontrole); |
| --- | --- |

h)

nodrošinātu to, ka var pārbaudīt un noteikt, kurām iestādēm personas datus var pārraidīt, izmantojot datu pārraides ierīces (komunikācijas kontrole);

| i) | nodrošinātu iespēju pārbaudīt un noteikt, kādi dati ir apstrādāti Eurodac, kad, kas un kādam mērķim tos ir apstrādājis (datu apstrādes darbību kontrole); |
| --- | --- |

i)

nodrošinātu iespēju pārbaudīt un noteikt, kādi dati ir apstrādāti Eurodac, kad, kas un kādam mērķim tos ir apstrādājis (datu apstrādes darbību kontrole);

| j) | nodrošinātu to, ka personas datu pārraides uz Eurodac vai no tās vai datu nesēju pārsūtīšanas laikā nav iespējama personas datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana, to jo īpaši nodrošinot ar attiecīgiem kodēšanas paņēmieniem (pārsūtīšanas kontrole); |
| --- | --- |

j)

nodrošinātu to, ka personas datu pārraides uz Eurodac vai no tās vai datu nesēju pārsūtīšanas laikā nav iespējama personas datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana, to jo īpaši nodrošinot ar attiecīgiem kodēšanas paņēmieniem (pārsūtīšanas kontrole);

| k) | uzraudzītu šajā punktā minētos drošības pasākumus un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai (paškontrole). |
| --- | --- |

k)

uzraudzītu šajā punktā minētos drošības pasākumus un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai (paškontrole).

3.
     
  Visas iestādes, kas piedalās Eurodac sistēmā, novērš iespēju, ka Eurodac ievadītie dati tiek nodoti kādai trešās valsts iestādei, kurai nav atļaujas šo datu saņemšanai, īpaši to personu izcelsmes valsts iestādēm, uz kurām attiecas šī regula.

4.   Pārvaldības iestāde veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu mērķus, kas 2. punktā noteikti attiecībā uz Eurodac darbību, tostarp drošības plāna pieņemšanu.

5.
     
  Pārvaldības iestāde pieņem kopīgas prasības, kas personām jāizpilda, lai saņemtu atļauju piekļūt Eurodac.

20. pants

Piekļuve Eurodac ievadītiem datiem, to labošana vai dzēšana

1.   Izcelsmes dalībvalstij ir piekļuve datiem, kurus tā pārsūtījusi un ievadījusi centrālajā sistēmā saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

Neviena dalībvalsts nevar veikt meklēšanas darbības datos, kurus pārsūtījusi cita dalībvalsts, ne arī saņemt šādus datus, izņemot datus, kas izriet no 6. panta 6. punktā minētā salīdzinājuma.

2.   Dalībvalstu iestādes, kam saskaņā ar 1. punktu ir piekļuve centrālajā sistēmā ievadītiem datiem, ir tās, kuras izraudzījusi katra dalībvalsts 1. panta 1. punkta nolūkā. Izraugoties konkrēti nosaka, kura vienība ir atbildīga par to uzdevumu veikšanu, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai un pārvaldības iestādei sarakstu, kurā ir uzskaitītas minētās iestādes, un visus grozījumus tajā
  , turklāt grozījumi jānosūta ne vēlāk kā 30 dienas pēc saraksta grozīšanas.
  Pārvaldības iestāde publicē konsolidētu sarakstu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja tajā ir izdarīti grozījumi, pārvaldības iestāde reizi gadā publicē atjauninātu konsolidēto sarakstu.

3.   Tikai izcelsmes dalībvalstij ir tiesības grozīt datus, ko tā pārsūtījusi uz centrālo sistēmu, šādus datus labojot vai papildinot, vai dzēst tos; izņēmums ir dzēšana, ko veic saskaņā ar 8. pantu vai 12. panta 1. punktu.

4.   Ja kādai dalībvalstij vai pārvaldības iestādei ir pierādījumi, ka centrālajā sistēmā ievadītie dati ir faktiski kļūdaini, tā, tiklīdz iespējams, brīdina par to izcelsmes dalībvalsti.

Ja kādai dalībvalstij ir pierādījumi, kas liecina par to, ka centrālajā sistēmā dati ir ievadīti pretrunā ar šo regulu, tā, tiklīdz iespējams, brīdina par to Komisiju un izcelsmes dalībvalsti. Izcelsmes dalībvalsts pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā tūlīt tos labo vai dzēš.

5.   Pārvaldības iestāde nenodod, ne arī dara kādas trešās valsts iestādēm pieejamus centrālajā sistēmā ievadītus datus, ja vien tā nav īpaši pilnvarota šādi rīkoties atbilstoši Kopienas līgumam attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem par starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanu atbildīgās valsts noteikšanā.

21. pants

Ierakstu glabāšana

1.   Pārvaldības iestāde glabā ierakstus par visām centrālajā sistēmā veiktajām datu apstrādes darbībām. Šie ieraksti rāda piekļuves mērķi, dienu, laiku, pārsūtītos datus, datus, kas izmantoti meklēšanas nolūkā, kā arī tās vienības nosaukumu, kas ievadījusi vai ieguvusi datus, un atbildīgās personas.

2.   Šādus ierakstus var izmantot vienīgi, lai pārbaudītu, vai datu apstrāde bijusi atļauta attiecībā uz datu aizsardzību, kā arī, lai nodrošinātu datu drošību saskaņā ar 19. pantu. Tiem ir jābūt aizsargātiem ar attiecīgiem pasākumiem pret neatļautu piekļuvi, un tos dzēš pēc gada pēc tam, kad ir beidzies 8. pantā un 12. panta 1. punktā minētais glabāšanas laiks, ja tie nav vajadzīgi jau sāktām kontroles procedūrām.

3.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu mērķus, kas 1. un 2. punktā noteikti attiecībā uz tās valsts sistēmu. Turklāt katra dalībvalsts veic uzskaiti par darbiniekiem, kam ir attiecīgās pilnvaras ievadīt un iegūt datus.

22. pants

Atbildība

1.   Katra persona vai katra dalībvalsts, kam nodarīts kaitējums sakarā ar kādu nelikumīgu datu apstrādes darbību vai kādu darbību, kas nesaskan ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, ir tiesīga saņemt kompensāciju no dalībvalsts, kas atbild par nodarīto kaitējumu. Šo dalībvalsti pa daļai vai pilnīgi atbrīvo no šīs atbildības, ja tā pierāda, ka nav atbildīga par faktu, kas izraisījis kaitējumu.

2.   Ja sakarā ar to, ka kāda dalībvalsts nav ievērojusi pienākumus saskaņā ar šo regulu, nodarīts kaitējums centrālajai sistēmai, minēto dalībvalsti sauc pie atbildības par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl pārvaldības iestāde vai cita dalībvalsts nav veikusi pasākumus, lai novērstu kaitējumu vai mazinātu tā ietekmi.

3.   Kompensācijas pieprasījumus pret kādu dalībvalsti sakarā ar 1. un 2. punktā paredzētajiem kaitējumiem regulē apsūdzētās dalībvalsts valsts tiesību aktu noteikumi.

23. pants

Datu subjekta tiesības

1.   Visām personām, uz ko attiecas šī regula, izcelsmes dalībvalsts rakstiski un, ja vajadzīgs, mutiski tādā valodā, kādu
  tās saprot vai varētu
  saprast, paziņo:

| a) | par datu apstrādi atbildīgā un, vajadzības gadījumā, viņa pārstāvja personību; |
| --- | --- |

a)

par datu apstrādi atbildīgā un, vajadzības gadījumā, viņa pārstāvja personību;

| b) | iemeslu, kura dēļ ▐ dati,
  kas attiecas uz viņu
  , tiks apstrādāti Eurodac, ietverot Dublinas regulas mērķu aprakstu saskaņā ar minētās regulas 4. pantu; |
| --- | --- |

b)

iemeslu, kura dēļ ▐ dati,
  kas attiecas uz viņu
  , tiks apstrādāti Eurodac, ietverot Dublinas regulas mērķu aprakstu saskaņā ar minētās regulas 4. pantu;

| c) | datu saņēmējas personas; |
| --- | --- |

c)

datu saņēmējas personas;

| d) | šīs regulas 6. vai 10. pantā paredzētajām personām — to, ka viņām ir pienākums piekrist pirkstu nospiedumu ņemšanai; |
| --- | --- |

d)

šīs regulas 6. vai 10. pantā paredzētajām personām — to, ka viņām ir pienākums piekrist pirkstu nospiedumu ņemšanai;

| e) | tiesības uz piekļuvi datiem, kas attiecas uz
  viņu
  , un tiesības pieprasīt, lai tiktu laboti kļūdaini dati, kas attiecas uz
  viņu
  , vai lai tiktu dzēsti pretlikumīgi apstrādāti dati, kas attiecas uz
  viņu
  , kā arī šo tiesību īstenošanas procedūrām
  , tostarp
  kontaktinformāciju par
  kontrolieri un
  valsts uzraudzības iestādēm, kas minētas
  24. pantā
  un kurām jāizskata sūdzības attiecībā uz personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

e)

tiesības uz piekļuvi datiem, kas attiecas uz
  viņu
  , un tiesības pieprasīt, lai tiktu laboti kļūdaini dati, kas attiecas uz
  viņu
  , vai lai tiktu dzēsti pretlikumīgi apstrādāti dati, kas attiecas uz
  viņu
  , kā arī šo tiesību īstenošanas procedūrām
  , tostarp
  kontaktinformāciju par
  kontrolieri un
  valsts uzraudzības iestādēm, kas minētas
  24. pantā
  un kurām jāizskata sūdzības attiecībā uz personas datu aizsardzību.

Attiecībā uz personām, kas paredzētas 6. vai 10. pantā, pirmajā daļā minēto informāciju sniedz, vēlākais, brīdī, kad ņem viņa pirkstu nospiedumus.

Attiecībā uz personām, uz ko attiecas 13. pants, pirmajā daļā minēto informāciju sniedz, vēlākais, brīdī, kad datus, kas attiecas uz šo personu, pārsūta uz centrālo sistēmu. Šo pienākumu nepiemēro, kad nav iespējas sniegt šādu informāciju vai kad tas prasītu neatbilstīgus pūliņus.

Ja
  persona, uz kuru attiecas šī regula,
  ir nepilngadīga persona, dalībvalstis sniedz informāciju tās vecumam atbilstošā veidā.

2.   Katrā dalībvalstī visi datu subjekti saskaņā ar šīs dalībvalsts likumiem, noteikumiem un procedūrām var izmantot tiesības, kas paredzētas Direktīvas 95/46/EK 12. pantā.

Neskarot pienākumu sniegt citu informāciju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 12. panta a) punktu, datu subjekts ir tiesīgs panākt to, ka tam dara zināmus par viņu centrālajā sistēmā ievadītus datus, kā arī dalībvalsti, kas tos pārsūtījusi uz centrālo sistēmu. Šādu piekļuvi datiem var piešķirt tikai dalībvalsts.

3.   Katrā dalībvalstī jebkura persona var prasīt, lai tiktu izlaboti faktiski kļūdaini dati vai lai tiktu izdzēsti dati, kas ievadīti pretlikumīgi. Labošanu un dzēšanu bez pārmērīgas kavēšanās veic dalībvalsts, kas saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem un procedūrām pārsūtījusi šos datus.

4.   Ja labošanas vai dzēšanas tiesības tiek izmantotas kādā citā dalībvalstī nekā tā, kas pārsūtījusi datus, šīs dalībvalsts iestādes sazinās ar pārsūtītājas dalībvalsts vai dalībvalstu iestādēm, lai pēdējās minētās iestādes varētu pārbaudīt, vai šie dati ir precīzi un vai to pārsūtīšana un ievadīšana centrālajā sistēmā bijusi likumīga.

5.   Ja izrādās, ka centrālajā sistēmā ievadītie dati ir faktiski kļūdaini vai ievadīti pretlikumīgi, dalībvalsts, kura tos pārsūtījusi, labo vai dzēš šos datus saskaņā ar 20. panta 3. punktu. Šī dalībvalsts rakstiski un bez pārmērīgas kavēšanās apliecina datu subjektam, ka tā ir labojusi vai dzēsusi datus par viņu.

6.   Ja datu pārsūtītāja valsts nepiekrīt, ka centrālajā sistēmā ievadītie dati ir faktiski kļūdaini vai ievadīti pretlikumīgi, tā rakstiski un bez pārmērīgas kavēšanās izskaidro datu subjektam, kāpēc tā nav gatava labot vai dzēst šos datus.

Šī dalībvalsts tāpat sniedz datu subjektam sīkākas ziņas par pasākumiem, ko tas var veikt, ja viņš/viņa nepieņem sniegto paskaidrojumu, ieskaitot informāciju par to, kā celt prasību vai vajadzības gadījumā sūdzību minētās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, kā arī informāciju par palīdzību, finansiālu vai cita veida palīdzību, ko datu subjekts var saņemt saskaņā ar šīs dalībvalsts likumiem, noteikumiem un procedūrām.

7.   Visos pieprasījumos, kas iesniegti saskaņā ar 2. un 3. punktu, ir visas nepieciešamās ziņas, kas vajadzīgas datu subjekta identificēšanai, pirkstu nospiedumus ieskaitot. Šādus datus izmanto vienīgi tam, lai īstenotu tiesības, kas minētas 2. un 3. punktā, un pēc tam tūlīt likvidē.

8.   Dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai 3., 4. un 5. punktā paredzētās tiesības tiktu īstenotas bez kavēšanās.

9.   Ja persona saskaņā ar
  2. punktu
  pieprasa datus, kas uz viņu attiecas, kompetentā iestāde veic uzskaiti rakstiska dokumenta veidā par to, ka šāds pieprasījums ir veikts, un nekavējoties dara šo dokumentu pieejamu
  24. panta
  minētajām valsts uzraudzības iestādēm, ja tās to pieprasa.

10.   Katrā dalībvalstī valsts uzraudzības iestāde saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 4. punktu palīdz datu subjektam īstenot savas tiesības.

11.   Valsts uzraudzības iestāde datu pārsūtītājā dalībvalstī un valsts uzraudzības iestāde dalībvalstī, kur atrodas datu subjekts, palīdz šai iepriekš minētajai personai, ja tā to prasa, sniedzot padomu par to, kā īstenot savas tiesības izlabot vai dzēst attiecīgos datus. Abas valsts uzraudzības iestādes sadarbojas šajā nolūkā. Palīdzības pieprasījumus var adresēt valsts uzraudzības iestādei dalībvalstī, kur atrodas datu subjekts, kura tos nosūta iestādei dalībvalstī, kura pārsūtījusi datus.

12.   Katrā dalībvalstī jebkura persona drīkst saskaņā ar šīs dalībvalsts likumiem, noteikumiem un procedūrām celt prasību vai vajadzības gadījumā iesniegt sūdzību šīs dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, ja viņam/viņai liegtas piekļuves tiesības, kas paredzētas 2. punktā.

13.   Katra persona drīkst saskaņā ar likumiem, noteikumiem un procedūrām dalībvalstī, kas pārsūtījusi datus, celt prasību vai, vajadzības gadījumā, iesniegt sūdzību šīs dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās sakarā ar datiem, kas attiecībā uz viņu ievadīti centrālajā sistēmā, lai īstenotu savas tiesības saskaņā ar 3. punktu. Visu šīs procedūras laiku ir spēkā valsts uzraudzības iestāžu pienākums palīdzēt un, ja datu subjekts to lūdz, sniegt viņam/viņai padomu saskaņā ar 11. punktu.

24. pants

Valsts uzraudzības iestādes veiktā uzraudzība

1.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka valsts uzraudzības iestāde vai iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 1. punktu, neatkarīgi un saskaņā ar ║ valsts tiesību aktiem uzrauga to, vai personas datu apstrādi, ieskaitot to pārsūtīšanu uz centrālo sistēmu, konkrētā dalībvalsts veic likumīgi saskaņā ar šo regulu.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts uzraudzības iestāde vai iestādes var lūgt padomu personām, kurām ir pietiekamas zināšanas par daktiloskopiskajiem datiem.

25. pants

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja veiktā uzraudzība

1.   Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs pārbauda, vai pārvaldības iestādes datu apstrādes darbības tiek veiktas saskaņā ar šo regulu. Attiecīgi piemēro Regulas (EK) Nr. 45/2001 46. un 47. pantā minētos pienākumus un pilnvaras.
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs var pieprasīt no pārvaldības iestādes jebkuru informāciju, kuru tas uzskata par nepieciešamu, lai pildītu saskaņā ar minēto regulu tam uzticētos pienākumus.

2.   Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka pārvaldības iestādes personas datu apstrādes darbību revīzija tiek veikta saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem vismaz reizi četros gados. Šādas revīzijas rezultātus nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Pārvaldības iestādei un valstu uzraudzības iestādēm. Pārvaldības iestādei dod iespēju izteikt piezīmes pirms ziņojuma pieņemšanas.

26. pants

Sadarbība starp valstu uzraudzības iestādēm un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju

1.   Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, darbojoties katrs savu pilnvaru apmērā, aktīvi sadarbojas, veicot savus pienākumus, un nodrošina Eurodac koordinētu uzraudzību.

2.   Tās, darbojoties katra savu pilnvaru ietvaros, veic attiecīgās informācijas apmaiņu, palīdz viena otrai veikt revīzijas un pārbaudes, izskata šīs regulas interpretācijas vai piemērošanas grūtības, pēta problēmas, kādas rodas, īstenojot neatkarīgu uzraudzību vai īstenojot datu subjektu tiesības, izstrādā saskaņotus priekšlikumus visu problēmu kopīgiem risinājumiem un, ja vajadzīgs, veicina izpratni par tiesībām datu aizsardzības jomā.

3.   Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs šajā nolūkā tiekas vismaz divas reizes gadā. Šo sanāksmju izmaksas un norisi nodrošina Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs. Reglamentu pieņem pirmajā sanāksmē. Ja nepieciešams, kopīgi izstrādā sīkākas darba metodes. Kopīgu darbības ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Pārvaldības iestādei ║reizi divos gados.

VII   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

27. pants

Izmaksas

1.   Izdevumus, kas saistīti ar centrālās sistēmas un komunikācijas infrastruktūras izveidi un darbību, sedz no Eiropas Savienības kopbudžeta.

2.   Izdevumus, kas saistīti ar valsts vienībām, un izdevumus, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu sakarus ar centrālo sistēmu, sedz katra dalībvalsts.

28. pants

Gada ziņojums: uzraudzība un novērtēšana

1.   Pārvaldības iestāde iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par centrālās sistēmas darbībām. Gada ziņojumā ir ziņas par Eurodac pārvaldību un darbību attiecībā uz kvantitatīviem rādītājiem, kas iepriekš definēti 2. punktā minētajiem mērķiem.

2.   Pārvaldības iestāde gādā par to, lai tiktu ieviestas procedūras, kas ļauj sekot tam, kā darbojas centrālā sistēma attiecībā uz mērķiem, kas attiecas uz rezultātu, rentabilitāti un pakalpojumu kvalitāti.

3.   Tehniskās uzturēšanas, ziņošanas un statistikas nolūkos pārvaldības iestādei ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz apstrādes darbībām, kuras veic centrālajā sistēmā.

4.   Katru otro gadu pārvaldības iestāde iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par centrālās sistēmas darbību, tostarp par tās drošību.

5.   Trīs gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma, kā noteikts 33. panta 2. punktā, un reizi četros gados turpmāk Komisija iesniedz vispārēju Eurodac darbības izvērtējuma ziņojumu, kurā izvērtē sasniegto attiecībā uz nospraustajiem mērķiem, nosaka, vai pamatprincipi ir spēkā arī turpmāk, izvērtē šīs regulas piemērošanu attiecībā uz centrālo sistēmu un centrālās sistēmas drošību un izdara visus secinājumus attiecībā uz darbībām nākotnē. Komisija nosūta izvērtējumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Dalībvalstis sniedz pārvaldības iestādei un Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai izstrādātu 4. un 5. punktā minētos ziņojumus.

7.   Pārvaldības iestāde sniedz Komisijai informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu vispārējos izvērtējumus, kas minēti 5. punktā.

29. pants

Sodi

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka centrālajā sistēmā ievadītu datu izmantojums, kas ir pretrunā ar Eurodac mērķi, kurš paredzēts 1. panta 1. punktā, tiktu sodīts ar tādiem sodiem, tostarp administratīvajiem un/vai kriminālsodiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas būtu iedarbīgi, samērīgi un preventīvi.

30. pants

Teritoriālā darbības joma

Šīs regulas noteikumus nepiemēro nevienai teritorijai, uz kuru neattiecas Dublinas regula.

31. pants

Pārejas noteikumi

Datiem, kuriem piekļuve centrālajā sistēmā liegta saskaņā ar ║ Regulas (EK) Nr. 2725/2000 12. pantu, piekļuves aizliegumu noņem, un tos iezīmē saskaņā ar šīs regulas 14. panta 1. punktu dienā, kas noteikta 33. panta 2. punktā.

32. pants

Atcelšana

║ Regulu (EK) Nr. 2725/2000 ║ un ║ Regulu (EK) Nr. 407/2002 ar šo atceļ, un šī atcelšana stājas spēkā dienā, kas noteikta šīs regulas 33. panta 2. punktā.

Atsauces uz atceltajām regulām izdara kā atsauces uz šo regulu un lasa saskaņā ar III pielikumā ietverto atbilstības tabulu.

33. pants

Stāšanās spēkā un piemērojums

1.   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro no dienas, kad Komisija paziņo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ka ir spēkā šādi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | katra dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, ka tā ir veikusi tehniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai datus pārsūtītu uz centrālo sistēmu atbilstoši šai regulai, un |
| --- | --- |

a)

katra dalībvalsts ir paziņojusi Komisijai, ka tā ir veikusi tehniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai datus pārsūtītu uz centrālo sistēmu atbilstoši šai regulai, un

| b) | Komisija veikusi vajadzīgos tehniskos pasākumus, lai centrālā sistēma sāktu darboties saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

b)

Komisija veikusi vajadzīgos tehniskos pasākumus, lai centrālā sistēma sāktu darboties saskaņā ar šo regulu.

3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai, tiklīdz ir veikti 2. punkta a) apakšpunktā minētie pasākumi, bet ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

4.
     
  Regulas 4. panta 4. punktā minētajā pārejas posmā atsauces šajā regulā uz pārvaldības iestādi uzskata par atsaucēm uz Komisiju.

║ Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nostāja.

1

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nostāja.

(2)  OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L....

4

OV L....

(5)  
  OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

5

OV L 304, 30.9.2004., 12. lpp.

(6)  

  OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.

6

OV L 16, 23.1.2004., 44. lpp.

(7)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

7

(8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

8

(9)  OV L 12, 17.1.2004., 47. lpp.

9

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaI PIELIKUMS

Datu formāts apmaiņai ar daktiloskopiskajiem datiem

Apmaiņai ar daktiloskopiskajiem datiem tiek noteikts šāds formāts:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, Ver.3, 2001. gada jūnijs (INT-1) un jebkādas turpmākās šā standarta izmaiņas.

Standarts attiecībā uz dalībvalstu identifikācijas burtiem

Piemēro šādu ISO standartu: ISO 3166 - 2 burtu kods.

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaII PIELIKUMS

Atceltās regulas

(minētas 32. pantā)

| Padomes Regula (EK) Nr. 2725/2000 | (OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 407/2002 | (OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp.) |

Padomes Regula (EK) Nr. 2725/2000

(OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 407/2002

(OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp.)

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaIII PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 2725/2000 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkta pirmā daļa | 3. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkta otrā daļa | 3. panta 4. punkts |
| 1. panta 3. punkts | 1. panta 2. punkts |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| ║ | ║ |
| 3. panta 2. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 5. pants |
| 3. panta 4. punkts | — |
| 4. panta 1. punkts | 6. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkts | — |
| 4. panta 3. punkts | 6. panta 4. punkts |
| 4. panta 4. punkts | 6. panta 5. punkts |
| 4. panta 5. punkts | 6. panta 6. punkts |
| 4. panta 6. punkts | 17. panta 4. punkts |
| 4. panta 7. punkts | — |
| 5. pants | 7. pants |
| 6. pants | 8. pants |
| 7. pants | 9. pants |
| 8. pants | 10. pants |
| 9. pants | 11. pants |
| 10. pants | 12. pants |
| 11. panta 1.-4. punkts | 13. panta 1.-4. punkts |
| 11. panta 5. punkts | — |
| 12. pants | 14. pants |
| 13. pants | 15. pants |
| 14. pants | 19. pants |
| 15. pants | 20. pants |
| 16. pants | 21. pants |
| 17. pants | 22. pants |
| 18. pants | 23. pants |
| 19. pants | 24. pants |
| 20. pants | 25. pants |
| 21. pants | 27. pants |
| 22. pants | — |
| ║ | ║ |
| 23. pants | — |
| 24. pants | 28. pants |
| 25. pants | 29. pants |
| 26. pants | 30. pants |
| 27. pants | 33. pants |
| — | II pielikums |

Regula (EK) Nr. 2725/2000

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkta pirmā daļa

3. panta 1. punkts

1. panta 2. punkta otrā daļa

3. panta 4. punkts

1. panta 3. punkts

1. panta 2. punkts

2. pants

2. pants

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

║

║

3. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 3. punkts

5. pants

3. panta 4. punkts

—

4. panta 1. punkts

6. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts

—

4. panta 3. punkts

6. panta 4. punkts

4. panta 4. punkts

6. panta 5. punkts

4. panta 5. punkts

6. panta 6. punkts

4. panta 6. punkts

17. panta 4. punkts

4. panta 7. punkts

—

5. pants

7. pants

6. pants

8. pants

7. pants

9. pants

8. pants

10. pants

9. pants

11. pants

10. pants

12. pants

11. panta 1.-4. punkts

13. panta 1.-4. punkts

11. panta 5. punkts

—

12. pants

14. pants

13. pants

15. pants

14. pants

19. pants

15. pants

20. pants

16. pants

21. pants

17. pants

22. pants

18. pants

23. pants

19. pants

24. pants

20. pants

25. pants

21. pants

27. pants

22. pants

—

║

║

23. pants

—

24. pants

28. pants

25. pants

29. pants

26. pants

30. pants

27. pants

33. pants

—

II pielikums

| Regula (EK) Nr. 407/2002 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | — |
| 2. pants | 16. pants |
| 3. pants | 17. pants |
| 4. pants | 18. pants |
| 5. panta 1. punkts | 3. panta 3. punkts |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | — |

Regula (EK) Nr. 407/2002

Šī regula

1. pants

—

2. pants

16. pants

3. pants

17. pants

4. pants

18. pants

5. panta 1. punkts

3. panta 3. punkts

I pielikums

I pielikums

II pielikums

—

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/428

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaEiropas Patvēruma atbalsta birojs ***I

P6_TA(2009)0379

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (COM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0066),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 63. panta 1. un 2. punktu un 66. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6–0071/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A6-0279/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzsver, ka Eiropas Patvērumu atbalsta biroja izveidē būs piemērojami 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (IIA) 47. panta noteikumi; uzsver, ka gadījumā, ja likumdošanas iestāde pieņem lēmumu izveidot šādu aģentūru, Parlaments uzsāks pārrunas ar otru budžeta lēmējiestādi, lai laicīgi panāktu vienošanos par aģentūras finansēšanu saskaņā ar attiecīgajiem IIA noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas Patvērumu atbalsta biroja izveidē būs piemērojami 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (IIA) 47. panta noteikumi; uzsver, ka gadījumā, ja likumdošanas iestāde pieņem lēmumu izveidot šādu aģentūru, Parlaments uzsāks pārrunas ar otru budžeta lēmējiestādi, lai laicīgi panāktu vienošanos par aģentūras finansēšanu saskaņā ar attiecīgajiem IIA noteikumiem.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt tā nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaP6_TC1-COD(2009)0027

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido Eiropas Patvēruma atbalsta biroju

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 63. panta 1. punktu, 63. panta 2. punktu un 66. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ║,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopienas politika attiecībā uz kopējo Eiropas patvēruma sistēmu paredz saskaņā ar Hāgas programmu izveidot kopēju patvēruma telpu, izmantojot efektīvu saskaņotu procedūru atbilstoši Eiropas Savienības vērtībām un humānisma tradīcijām. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas politika attiecībā uz kopējo Eiropas patvēruma sistēmu paredz saskaņā ar Hāgas programmu izveidot kopēju patvēruma telpu, izmantojot efektīvu saskaņotu procedūru atbilstoši Eiropas Savienības vērtībām un humānisma tradīcijām.

| (2) | Pēdējos gados ir gūti ievērojami panākumi, pateicoties kopēju minimālu standartu īstenošanai, tiecoties uz kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanu. Tomēr dalībvalstīs pastāv lielas atšķirības aizsardzības piešķiršanā un tās veidos. |
| --- | --- |

(2)

Pēdējos gados ir gūti ievērojami panākumi, pateicoties kopēju minimālu standartu īstenošanai, tiecoties uz kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanu. Tomēr dalībvalstīs pastāv lielas atšķirības aizsardzības piešķiršanā un tās veidos.

| (3) | Komisija 2008. gada jūnijā pieņemtajā Patvēruma politikas plānā ║ ir izteikusi nodomu strādāt, lai attīstītu kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, pirmkārt, ierosinot pārskatīt esošos juridiskos instrumentus, lai sasniegtu spēkā esošo standartu lielāku saskaņotību, un, otrkārt, stiprinot atbalstu dalībvalstu praktiskajai sadarbībai, jo īpaši iesniedzot priekšlikumu tiesību aktam, ar ko izveido Eiropas patvēruma atbalsta biroju, kas ļaus palielināt darbības sadarbības koordināciju starp dalībvalstīm, lai efektīvāk īstenotu kopējos noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada jūnijā pieņemtajā Patvēruma politikas plānā ║ ir izteikusi nodomu strādāt, lai attīstītu kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, pirmkārt, ierosinot pārskatīt esošos juridiskos instrumentus, lai sasniegtu spēkā esošo standartu lielāku saskaņotību, un, otrkārt, stiprinot atbalstu dalībvalstu praktiskajai sadarbībai, jo īpaši iesniedzot priekšlikumu tiesību aktam, ar ko izveido Eiropas patvēruma atbalsta biroju, kas ļaus palielināt darbības sadarbības koordināciju starp dalībvalstīm, lai efektīvāk īstenotu kopējos noteikumus.

| (4) | Eiropadome, 2008. gada septembrī pieņemot Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu ║, svinīgi atgādina, ka jebkuram vajātajam ārvalstniekam ir tiesības Eiropas Savienības teritorijā saņemt palīdzību un aizsardzību, piemērojot 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu, kā arī ar to saistītos citus līgumus. Eiropadome skaidri izteica apņēmību “2009. gadā izveidot Eiropas atbalsta biroju, kura uzdevums būs atvieglot informācijas, analīžu un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un izstrādāt konkrētu sadarbību starp pārvaldes iestādēm, kuras ir atbildīgas par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu”. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome, 2008. gada septembrī pieņemot Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu ║, svinīgi atgādina, ka jebkuram vajātajam ārvalstniekam ir tiesības Eiropas Savienības teritorijā saņemt palīdzību un aizsardzību, piemērojot 1951. gada 28. jūlija Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu, kurā grozījumi izdarīti ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas Protokolu, kā arī ar to saistītos citus līgumus. Eiropadome skaidri izteica apņēmību “2009. gadā izveidot Eiropas atbalsta biroju, kura uzdevums būs atvieglot informācijas, analīžu un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un izstrādāt konkrētu sadarbību starp pārvaldes iestādēm, kuras ir atbildīgas par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu”.

| (5) | Praktiskā sadarbība patvēruma jomā paredz palielināt dalībvalstu lēmumu pieņemšanas procesu konverģenci
  un kvalitāti
  šajā jomā Eiropas tiesiskā regulējuma ietvaros. Iepriekšējos gados jau ir veikti daudzi praktiskās sadarbības pasākumi, jo īpaši izveidota kopēja pieeja attiecībā uz izcelsmes valstu informāciju un kopēja Eiropas patvēruma mācību programma. |
| --- | --- |

(5)

Praktiskā sadarbība patvēruma jomā paredz palielināt dalībvalstu lēmumu pieņemšanas procesu konverģenci
  un kvalitāti
  šajā jomā Eiropas tiesiskā regulējuma ietvaros. Iepriekšējos gados jau ir veikti daudzi praktiskās sadarbības pasākumi, jo īpaši izveidota kopēja pieeja attiecībā uz izcelsmes valstu informāciju un kopēja Eiropas patvēruma mācību programma.

| (6) | Attiecībā uz dalībvalstīm, kurās valsts patvēruma sistēma ir īpaši un nevienmērīgi noslogota, ko jo īpaši radījusi to ģeogrāfiskā un demogrāfiskā situācija, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs atbalsta
  saistošu
  solidaritātes mehānismu ieviešanu, kuru mērķis ir
  atbilstīgi nediskrecionāriem, pārredzamiem un skaidriem noteikumiem
  veicināt labāku dalībvalstu starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārdalījumu uz citām dalībvalstīm, vienlaicīgi rūpējoties, lai patvēruma sistēmas netiktu ļaunprātīgi izmantotas. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz dalībvalstīm, kurās valsts patvēruma sistēma ir īpaši un nevienmērīgi noslogota, ko jo īpaši radījusi to ģeogrāfiskā un demogrāfiskā situācija, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs atbalsta
  saistošu
  solidaritātes mehānismu ieviešanu, kuru mērķis ir
  atbilstīgi nediskrecionāriem, pārredzamiem un skaidriem noteikumiem
  veicināt labāku dalībvalstu starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārdalījumu uz citām dalībvalstīm, vienlaicīgi rūpējoties, lai patvēruma sistēmas netiktu ļaunprātīgi izmantotas.

| (7) | Lai stiprinātu un pilnveidotu šos meh ānismus, ir nepieciešams izveidot īpašu struktūru, kas tos atbalstītu un koordinētu, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (Birojs) formā. |
| --- | --- |

(7)

Lai stiprinātu un pilnveidotu šos meh ānismus, ir nepieciešams izveidot īpašu struktūru, kas tos atbalstītu un koordinētu, Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (Birojs) formā.

| (8) | Lai optimāli īstenotu savas pilnvaras, Birojam būtu jābūt neatkarīgam tehniskajās jomās un jābūt juridiski, administratīvi un finansiāli autonomam. Tālab Birojam būtu jābūt Kopienas struktūrai, kam ir juridiskas personas statuss un izpildes pilnvaras, kuras tam piešķir ar šo regulu. |
| --- | --- |

(8)

Lai optimāli īstenotu savas pilnvaras, Birojam būtu jābūt neatkarīgam tehniskajās jomās un jābūt juridiski, administratīvi un finansiāli autonomam. Tālab Birojam būtu jābūt Kopienas struktūrai, kam ir juridiskas personas statuss un izpildes pilnvaras, kuras tam piešķir ar šo regulu.

| (9) | Lai saņemtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos
  un nevalstisko organizāciju
  īpašās zināšanas un atbalstu, Birojam būtu jārīkojas ciešā sadarbībā ar viņu. Tālab Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos
  un nevalstisko organizāciju
  loma būtu pilnībā jāatzīst un
  tie
  būtu pilnībā jāpiesaista Biroja darbam. Birojam būtu arī jārīkojas ciešā sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas veic uzdevumus patvēruma jomā, ar valstu imigrācijas un patvēruma dienestiem un citiem dienestiem, un jāizmanto šādu dienestu resursi un īpašās zināšanas, kā arī sadarbībā ar Komisiju. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar Biroju, lai nodrošinātu tā uzdevuma izpildi. |
| --- | --- |

(9)

Lai saņemtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos
  un nevalstisko organizāciju
  īpašās zināšanas un atbalstu, Birojam būtu jārīkojas ciešā sadarbībā ar viņu. Tālab Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos
  un nevalstisko organizāciju
  loma būtu pilnībā jāatzīst un
  tie
  būtu pilnībā jāpiesaista Biroja darbam. Birojam būtu arī jārīkojas ciešā sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas veic uzdevumus patvēruma jomā, ar valstu imigrācijas un patvēruma dienestiem un citiem dienestiem, un jāizmanto šādu dienestu resursi un īpašās zināšanas, kā arī sadarbībā ar Komisiju. Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar Biroju, lai nodrošinātu tā uzdevuma izpildi.

| (10) | Birojam būtu jābūt Eiropas konsultāciju centram patvēruma jomā un jābūt atbildīgam par praktiskās sadarbības patvēruma jomā atvieglošanu, koordinēšanu un stiprināšanu starp dalībvalstīm dažādos aspektos. Biroja darbība būtu jāvērš uz trim galvenajiem uzdevumiem: atbalsts praktiskajai sadarbībai patvēruma jomā, atbalsts īpaši noslogotām dalībvalstīm, ieguldījums kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Birojam būtu jābūt Eiropas konsultāciju centram patvēruma jomā un jābūt atbildīgam par praktiskās sadarbības patvēruma jomā atvieglošanu, koordinēšanu un stiprināšanu starp dalībvalstīm dažādos aspektos. Biroja darbība būtu jāvērš uz trim galvenajiem uzdevumiem: atbalsts praktiskajai sadarbībai patvēruma jomā, atbalsts īpaši noslogotām dalībvalstīm, ieguldījums kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā.

| (11) | Birojam nevajadzētu būt nekādai tiešai vai netiešai ietekmei dalībvalstu valsts iestāžu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz starptautiskās aizsardzības individuālajiem pieteikumiem. |
| --- | --- |

(11)

Birojam nevajadzētu būt nekādai tiešai vai netiešai ietekmei dalībvalstu valsts iestāžu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz starptautiskās aizsardzības individuālajiem pieteikumiem.

| (12) | Lai sniegtu ātru un efektīvu darbības atbalstu dalībvalstīm, kuru patvēruma sistēmas pakļautas īpašam noslogojumam, Birojam būtu jākoordinē patvēruma ekspertu atbalsta grupu nosūtīšana uz pieprasītāju dalībvalstu teritorijām. Šādām grupām jo īpaši būtu jānodrošina savas specifiskās zināšanas saistībā ar tulkošanas pakalpojumiem, izcelsmes valstu informāciju un zināšanām par patvēruma lietu apstrādi un pārvaldību. Šai regulai būtu jāregulē patvēruma atbalsta grupu sistēma, lai nodrošinātu to nosūtīšanas efektivitāti. |
| --- | --- |

(12)

Lai sniegtu ātru un efektīvu darbības atbalstu dalībvalstīm, kuru patvēruma sistēmas pakļautas īpašam noslogojumam, Birojam būtu jākoordinē patvēruma ekspertu atbalsta grupu nosūtīšana uz pieprasītāju dalībvalstu teritorijām. Šādām grupām jo īpaši būtu jānodrošina savas specifiskās zināšanas saistībā ar tulkošanas pakalpojumiem, izcelsmes valstu informāciju un zināšanām par patvēruma lietu apstrādi un pārvaldību. Šai regulai būtu jāregulē patvēruma atbalsta grupu sistēma, lai nodrošinātu to nosūtīšanas efektivitāti.

| (13) | Birojam būtu jāveic savi uzdevumi apstākļos, kas dod tam iespēju būt par references centru atbilstīgi tā neatkarībai, sniegtās palīdzības un izplatītās informācijas zinātniskajai un tehniskajai kvalitātei, tā veikto procedūru un darbības metožu pārredzamībai un tā centieniem, veicot tam uzticētos uzdevumus. |
| --- | --- |

(13)

Birojam būtu jāveic savi uzdevumi apstākļos, kas dod tam iespēju būt par references centru atbilstīgi tā neatkarībai, sniegtās palīdzības un izplatītās informācijas zinātniskajai un tehniskajai kvalitātei, tā veikto procedūru un darbības metožu pārredzamībai un tā centieniem, veicot tam uzticētos uzdevumus.

| (14) | Lai efektīvi kontrolētu Biroja darbību, Komisijai un dalībvalstīm jābūt pārstāvētām tā valdē. Ja iespējams, Biroja valdes sastāvā būtu jābūt to valsts dienestu operatīvajiem vadītājiem, kas ir atbildīgi par patvēruma politiku, vai to pārstāvjiem. Padomei būtu jāuztic pilnvaras, kas nepieciešamas, lai izstrādātu budžetu, pārbaudītu tā izpildi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, noteiktu pārredzamas darba procedūras Biroja lēmumu pieņemšanai un ieceltu izpilddirektoru. Lai Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos pilnībā piesaistītu Biroja darbam, un ņemot vērā viņa īpašas zināšanas patvēruma jomā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos būtu jābūt Biroja valdes loceklim bez balsstiesībām.
  Ņemot vērā Biroja uzdevumu raksturu un izpilddirektora lomu, Eiropas Parlaments jāiesaista uz šo amatu izvirzīto kandidātu atlases procesā. |
| --- | --- |

(14)

Lai efektīvi kontrolētu Biroja darbību, Komisijai un dalībvalstīm jābūt pārstāvētām tā valdē. Ja iespējams, Biroja valdes sastāvā būtu jābūt to valsts dienestu operatīvajiem vadītājiem, kas ir atbildīgi par patvēruma politiku, vai to pārstāvjiem. Padomei būtu jāuztic pilnvaras, kas nepieciešamas, lai izstrādātu budžetu, pārbaudītu tā izpildi, pieņemtu attiecīgus finanšu noteikumus, noteiktu pārredzamas darba procedūras Biroja lēmumu pieņemšanai un ieceltu izpilddirektoru. Lai Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos pilnībā piesaistītu Biroja darbam, un ņemot vērā viņa īpašas zināšanas patvēruma jomā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos būtu jābūt Biroja valdes loceklim bez balsstiesībām.
  Ņemot vērā Biroja uzdevumu raksturu un izpilddirektora lomu, Eiropas Parlaments jāiesaista uz šo amatu izvirzīto kandidātu atlases procesā.

| (15) | Lai nodrošinātu Biroja ātru un efektīvu pārvaldību, valdei, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji, būtu tam jāpalīdz, un valdes uzdevums būtu dot padomus Biroja izpilddirektoram un sniegt atzinumus Biroja valdei. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu Biroja ātru un efektīvu pārvaldību, valdei, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji, būtu tam jāpalīdz, un valdes uzdevums būtu dot padomus Biroja izpilddirektoram un sniegt atzinumus Biroja valdei.

| (16) | Lai nodrošinātu Biroja pilnīgu autonomiju un neatkarību, tam būtu jāpiešķir autonoms budžets, kura ieņēmumu būtisko daļu veido Kopienas iemaksa.
  Par biroja finansēšanu būtu jāvienojas budžeta lēmējiestādei, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. pantā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4).
  Kopienas budžeta procedūra jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksām un uz visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu pārskatu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu Biroja pilnīgu autonomiju un neatkarību, tam būtu jāpiešķir autonoms budžets, kura ieņēmumu būtisko daļu veido Kopienas iemaksa.
  Par biroja finansēšanu būtu jāvienojas budžeta lēmējiestādei, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 47. pantā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4).
  Kopienas budžeta procedūra jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksām un uz visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu pārskatu revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.

| (17) | Lai labi veiktu savu uzdevumu un, ciktāl tas nepieciešams tā uzdevumu izpildei, Birojam būtu jāsadarbojas ar citām Kopienas struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (5), un ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (6). Birojam būtu jāsadarbojas arī ar trešo valstu iestādēm, starptautiskajām organizācijām, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot darba vienošanās, ko noslēdz saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem
  , lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem un Kopienas tiesiskajiem standartiem attiecībā uz patvērumu
  . |
| --- | --- |

(17)

Lai labi veiktu savu uzdevumu un, ciktāl tas nepieciešams tā uzdevumu izpildei, Birojam būtu jāsadarbojas ar citām Kopienas struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 (5), un ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 (6). Birojam būtu jāsadarbojas arī ar trešo valstu iestādēm, starptautiskajām organizācijām, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot darba vienošanās, ko noslēdz saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem
  , lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem un Kopienas tiesiskajiem standartiem attiecībā uz patvērumu
  .

| (18) | Lai labi veiktu savu uzdevumu, Birojam būtu jābūt atvērtam to valstu līdzdalībai, kuras ir noslēgušas nolīgumus ar ║ Kopienu, saskaņā ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz kuru attiecas šī regula (piemēram, Dānijai, Norvēģijai, Islandei un Šveicei). Birojs var arī, vienojoties ar Komisiju, noslēgt darba vienošanās ar citām valstīm, kuras nav noslēgušas nolīgumus ar ║ Kopienu, saskaņā ar kuriem tās pieņem un piemēro Kopienas tiesību aktus
  , lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem un Kopienas tiesiskajiem standartiem attiecībā uz patvērumu
  . Tomēr Birojam nekādā negadījumā nevajadzētu attīstīt autonomu ārējo politiku. |
| --- | --- |

(18)

Lai labi veiktu savu uzdevumu, Birojam būtu jābūt atvērtam to valstu līdzdalībai, kuras ir noslēgušas nolīgumus ar ║ Kopienu, saskaņā ar kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz kuru attiecas šī regula (piemēram, Dānijai, Norvēģijai, Islandei un Šveicei). Birojs var arī, vienojoties ar Komisiju, noslēgt darba vienošanās ar citām valstīm, kuras nav noslēgušas nolīgumus ar ║ Kopienu, saskaņā ar kuriem tās pieņem un piemēro Kopienas tiesību aktus
  , lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem un Kopienas tiesiskajiem standartiem attiecībā uz patvērumu
  . Tomēr Birojam nekādā negadījumā nevajadzētu attīstīt autonomu ārējo politiku.

| (19) | Attiecībā uz Biroju vajadzētu piemērot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7) (Finanšu regula), un jo īpaši tās 185. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz Biroju vajadzētu piemērot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7) (Finanšu regula), un jo īpaši tās 185. pantu.

| (20) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8), bez ierobežojumiem vajadzētu attiecināt uz Biroju, kuram būtu jāpievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(20)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8), bez ierobežojumiem vajadzētu attiecināt uz Biroju, kuram būtu jāpievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9).

| (21) | Birojam būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (10). |
| --- | --- |

(21)

Birojam būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (10).

| (22) | Personas datu apstrādei, ko veic Birojs, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11). |
| --- | --- |

(22)

Personas datu apstrādei, ko veic Birojs, būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (11).

| (23) | Noteikumi par Biroja atrašanās vietu mītnes valstī, un visam Biroja personālam un viņu ģimenes locekļiem piemērojami īpaši noteikumi būtu jānosaka mītnes nolīgumā. Turklāt uzņēmējai dalībvalstij būtu jānodrošina labākie iespējamie apstākļi Biroja labai darbībai, tostarp attiecībā uz bērnu izglītību un transportu, lai tas varētu piesaistīt augsta līmeņa cilvēkresursus no iespējami plašas ģeogrāfiskās teritorijas. |
| --- | --- |

(23)

Noteikumi par Biroja atrašanās vietu mītnes valstī, un visam Biroja personālam un viņu ģimenes locekļiem piemērojami īpaši noteikumi būtu jānosaka mītnes nolīgumā. Turklāt uzņēmējai dalībvalstij būtu jānodrošina labākie iespējamie apstākļi Biroja labai darbībai, tostarp attiecībā uz bērnu izglītību un transportu, lai tas varētu piesaistīt augsta līmeņa cilvēkresursus no iespējami plašas ģeogrāfiskās teritorijas.

| (24) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, ║ atvieglot un stiprināt dalībvalstu praktisko sadarbību patvēruma jomā, kā arī sniegt ieguldījumu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, un tos var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, ║ atvieglot un stiprināt dalībvalstu praktisko sadarbību patvēruma jomā, kā arī sniegt ieguldījumu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, un tos var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar šajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

| (25) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un ║ šī regula Dānijai nav saistoša un nav tai piemērojama. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un ║ šī regula Dānijai nav saistoša un nav tai piemērojama.

| (26) | Šajā regulā ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības pamattiesību hartā, kas jāpiemēro atbilstoši 18. pantam par patvēruma tiesībām, |
| --- | --- |

(26)

Šajā regulā ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības pamattiesību hartā, kas jāpiemēro atbilstoši 18. pantam par patvēruma tiesībām,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1.   NODAĻA

EIROPAS PATVĒRUMA ATBALSTA BIROJA IZVEIDE UN TĀ UZDEVUMS

1. pants

Eiropas patvēruma atbalsta biroja izveide

Tiek izveidots Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (“Birojs”), lai sniegtu ieguldījumu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā un lai stiprinātu dalībvalstu praktisko sadarbību patvēruma jomā.

2. pants

Eiropas patvēruma atbalsta biroja uzdevumi

1.   Birojs atvieglo, koordinē un stiprina dalībvalstu praktisko sadarbību patvēruma jomā tās dažādajos aspektos, lai sniegtu ieguldījumu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā, tostarp tās ārējos aspektos.

2.   Birojs sniedz darbības atbalstu dalībvalstīm, kuru patvēruma sistēmas ir īpaši noslogotas, jo īpaši koordinējot patvēruma atbalsta grupas, ko veido eksperti patvēruma jomā.

3.   Birojs sniedz zinātnisko un tehnisko palīdzību Kopienas politikai un tiesiskajam regulējumam visās jomās, kurām ir tieša vai netieša ietekme uz patvērumu, lai spētu sniegt pilnīgu atbalstu praktiskajai sadarbībai patvēruma jomā un optimāli pildītu savus uzdevumus. Tas veido neatkarīgu informācijas avotu par visiem jautājumiem, uz kuriem attiecas šīs jomas.

4.   Birojs veic savus uzdevumus apstākļos, kas dod tam iespēju būt par references centru atbilstīgi tā neatkarībai, sniegtās palīdzības un izplatītās informācijas zinātniskajai un tehniskajai kvalitātei, tā veikto procedūru un darbības metožu pārredzamībai un tā centieniem, veicot tam uzticētos uzdevumus, un sniedzot IT atbalstu, kas nepieciešams tā uzdevumu veikšanai.

5.   Birojs veic savus uzdevumus, neskarot tos uzdevumus, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai, un strādā ciešā sadarbībā ar šo aģentūru, kā arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos.

6.
     
  Birojam nav nekādas tiešas vai netiešas ietekmes dalībvalstu iestāžu lēmumu pieņemšanā attiecībā uz starptautiskās aizsardzības individuālajiem pieteikumiem.

2.   NODAĻA

EIROPAS PATVĒRUMA ATBALSTA BIROJA UZDEVUMI

1.   iedaļa

Atbalsts praktiskajai sadarbībai patvēruma jomā

3. pants

Informācijas apmaiņa un paraugprakse

Birojs rīko, veicina un koordinē visus pasākumus informācijas apmaiņai, kā arī nosaka paraugpraksi un tās apmaiņu starp dalībvalstīm patvēruma jomā.

4. pants

Izcelsmes valstu informācija

Birojs rīko, veicina un koordinē pasākumus, kas saistīti ar izcelsmes valstu informāciju un jo īpaši

| a) | pārredzamā un objektīvā veidā
  iegūst
  svarīgu, ticamu, precīzu un aktualizētu
  informāciju, izmantojot visus būtiskos informācijas avotus, tostarp valsts organizācijas un nevalstiskas organizācijas (NVO), kā arī starptautiskas organizācijas un ES iestādes
  , par patvēruma meklētāju un to personu, kuras lūdz starptautisko aizsardzību, izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

a)

pārredzamā un objektīvā veidā
  iegūst
  svarīgu, ticamu, precīzu un aktualizētu
  informāciju, izmantojot visus būtiskos informācijas avotus, tostarp valsts organizācijas un nevalstiskas organizācijas (NVO), kā arī starptautiskas organizācijas un ES iestādes
  , par patvēruma meklētāju un to personu, kuras lūdz starptautisko aizsardzību, izcelsmes valstīm;

| b) | pārvalda un pilnveido portālu, kurā iekļauta izcelsmes valstu informācija, un nodrošina šā portāla uzturēšanu
  , kā arī nodrošina tā pieejamību un pārredzamību
  ; |
| --- | --- |

b)

pārvalda un pilnveido portālu, kurā iekļauta izcelsmes valstu informācija, un nodrošina šā portāla uzturēšanu
  , kā arī nodrošina tā pieejamību un pārredzamību
  ;

| c) | izstrādā kopēju formu un kopīgu metodi, lai reģistrētu, pārbaudītu un izmantotu izcelsmes valstu informāciju; |
| --- | --- |

c)

izstrādā kopēju formu un kopīgu metodi, lai reģistrētu, pārbaudītu un izmantotu izcelsmes valstu informāciju;

| d) | objektīvi
  analizē izcelsmes valstu informāciju un sagatavo ziņojumus par izcelsmes valstīm
  saskaņā ar a) punktu, cenšoties ieviest vienotus vērtēšanas kritērijus
  . |
| --- | --- |

d)

objektīvi
  analizē izcelsmes valstu informāciju un sagatavo ziņojumus par izcelsmes valstīm
  saskaņā ar a) punktu, cenšoties ieviest vienotus vērtēšanas kritērijus
  .

5. pants

Atbalsts starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārvietošanai Kopienas iekšienē

Attiecībā uz dalībvalstīm, kuru valsts patvēruma sistēma ir īpaši un nevienmērīgi noslogota, ko jo īpaši radījusi to ģeogrāfiskā un demogrāfiskā situācija, Birojs koordinē informācijas apmaiņu un jebkādus citus pasākumus, kas saistīti ar instrumentu un mehānismu īstenošanu attiecībā uz starptautiskās aizsardzības saņēmēju Eiropas Savienībā pārvietošanu Kopienas iekšienē.

6. pants

Atbalsts mācībām

1.   Birojs
  ciešā sadarbībā ar ANO augsto komisāru bēgļu jautājumos un attiecīgām nevalstiskām organizācijām
  izveido un izstrādā mācības, kas paredzētas visu valstu pārvaldes iestāžu un tiesu pārstāvjiem, kā arī dalībvalstu dienestiem
  vai citām struktūrām
  ,
  kuras oficiāli iesaistītas patvēruma procedūrā
  .

2.   Birojs pārvalda un pilnveido Eiropas patvēruma programmu
  , kurā paredz apmācību vismaz starptautiskajos tiesību aktos bēgļu un cilvēktiesību jomā, kā arī attiecībā uz standartiem un Kopienas tiesību kopumu patvēruma jomā.

3.   Biroja ierosinātās mācības var būt vispārīgas, specifiskas un tematiskas.

4.   Specifiskās
  vai tematiskās
  mācības jo īpaši attiecas uz

| a) | jautājumiem, kas saistīti ar to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, ko iesniegušas nepilngadīgas personas, neaizsargātas personas un personas ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

jautājumiem, kas saistīti ar to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, ko iesniegušas nepilngadīgas personas, neaizsargātas personas un personas ar īpašām vajadzībām;

| b) | spīdzināšanas pazīmju un simptomu noteikšanu; |
| --- | --- |

b)

spīdzināšanas pazīmju un simptomu noteikšanu;

| c) | pārrunu metodēm; |
| --- | --- |

c)

pārrunu metodēm;

| d) | medicīniskās un tiesu ekspertīzes ziņojumu izmantošanu patvēruma procedūrās; |
| --- | --- |

d)

medicīniskās un tiesu ekspertīzes ziņojumu izmantošanu patvēruma procedūrās;

| e) | jautājumiem, kas saistīti ar izcelsmes valstu informācijas sagatavošanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

e)

jautājumiem, kas saistīti ar izcelsmes valstu informācijas sagatavošanu un izmantošanu;

| f) | specifiskiem juridiskiem un judikatūras jautājumiem. |
| --- | --- |

f)

specifiskiem juridiskiem un judikatūras jautājumiem.

5.   Ierosinātās mācības jo īpaši paredz nodrošināt iesaistīto dalībnieku augsta līmeņa mācības, kā arī noteikt galvenos principus un paraugpraksi, lai sniegtu ieguldījumu prakses, administratīvo metožu un valstu judikatūru konverģences palielināšanā.

6.   Birojs rīko patvēruma intervences rezervē iekļautajiem ekspertiem, kā minēts
  15. pantā
  , specifiskas mācības saistībā ar veicamajiem pienākumiem un kompetencēm, kā arī regulāras praktiskās nodarbības minētajiem ekspertiem saskaņā ar padziļinātas apmācības un praktisko nodarbību grafiku, kas noteikts gada darba programmā.

7.   Birojs var organizēt mācības sadarbībā ar dalībvalstīm
  un NVO
  to teritorijā.

7. pants

Atbalsts patvēruma politikas ārējiem aspektiem

Ārējā mērogā, vienojoties ar Komisiju, Birojs koordinē informācijas apmaiņu un visus citus uzsāktos pasākumus, kas saistīti ar jautājumiem par instrumentu un mehānismu īstenošanu saistībā ar kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ārējo dimensiju.

Birojs koordinē informācijas apmaiņu un visus citus uzsāktos pasākumus, kas saistīti ar bēgļu izmitināšanu Eiropas Savienībā
  , ņemot vērā solidaritātes un sloga sadales principus
  .

Birojs savu pilnvaru ietvaros un atbilstīgi 49. pantam var
  veicināt
  trešo valstu resursu stiprināšanu reģionālās aizsardzības programmu ietvaros.

2.   iedaļa

Atbalsts īpaši noslogotām dalībvalstīm

8. pants

Īpašs noslogojums

Birojs koordinē un atbalsta jebkuru kopējo rīcību, lai palīdzētu dalībvalstīm, kuru patvēruma sistēmas ir īpaši noslogotas, jo īpaši valsts ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ vai demogrāfiskās situācijas dēļ, kā arī situācijās, kad raksturīga pēkšņa tādu trešo valstu pilsoņu masveida ierašanās, kuriem varētu būt nepieciešama starptautiskā aizsardzība.

9. pants

Informācijas vākšana un analīze

1.   Lai varētu izvērtēt īpaši noslogoto valstu vajadzības, Birojs, jo īpaši pamatojoties uz dalībvalstu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos
  un citu attiecīgo organizāciju
  Birojam sniegto informāciju, vāc visu lietderīgo informāciju, kas ļauj identificēt, sagatavot un noteikt steidzamos pasākumus, lai rastu risinājumu īpašajam noslogojumam, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kurš iesniegts kādā no dalībvalstīm (12).

2.   Birojs sistemātiski pārbauda un analizē, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, pieejamās struktūras un cilvēkresursus jo īpaši rakstiskās un mutiskās tulkošanas jomā
  un saistībā ar palīdzību sākotnējā informācijas vākšanā, lai atbalstītu dalībvalstis sava statusa noteikšanā,
  kā arī uzņemšanas iespējas patvēruma jomā dalībvalstīs, lai veicinātu dažādu valsts iestāžu, kuras ir atbildīgas par patvēruma jautājumiem, ātru un ticamu savstarpējo informācijas sniegšanu.

10. pants

Atbalsta pasākumi dalībvalstīm

Birojs koordinē atbalsta pasākumus dalībvalstīm, kuras ir īpaši noslogotas, un jo īpaši

| a) | ievieš agrīnās brīdināšanas sistēmu, kuras mērķis ir paziņot dalībvalstīm
  un Komisijai
  par iespējamu masveida starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju ierašanos; |
| --- | --- |

a)

ievieš agrīnās brīdināšanas sistēmu, kuras mērķis ir paziņot dalībvalstīm
  un Komisijai
  par iespējamu masveida starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzēju ierašanos;

| b) | apspriežoties ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos un ņemot vērā nediskrecionārus, pārredzamus un skaidrus noteikumus, pēc Komisijas priekšlikuma ievieš saistošu solidaritātes mehānismu, lai nodrošinātu to dalībvalstu starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārdalījumu, kurās valsts patvēruma sistēmas ir īpaši un nevienmērīgi noslogotas; |
| --- | --- |

b)

apspriežoties ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos un ņemot vērā nediskrecionārus, pārredzamus un skaidrus noteikumus, pēc Komisijas priekšlikuma ievieš saistošu solidaritātes mehānismu, lai nodrošinātu to dalībvalstu starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārdalījumu, kurās valsts patvēruma sistēmas ir īpaši un nevienmērīgi noslogotas;

| c) | koordinē pasākumus, kas jāveic noslogoto dalībvalstu atbalstam, lai atvieglotu kompetento valsts iestāžu izskatīto patvēruma pieteikumu pirmo analīzi; |
| --- | --- |

c)

koordinē pasākumus, kas jāveic noslogoto dalībvalstu atbalstam, lai atvieglotu kompetento valsts iestāžu izskatīto patvēruma pieteikumu pirmo analīzi;

| d) | koordinē pasākumus, kas noslogotajai dalībvalstij ļauj ātri ieviest piemērotus uzņemšanas mehānismus, jo īpaši steidzamu izmitināšanu, transportu un medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

d)

koordinē pasākumus, kas noslogotajai dalībvalstij ļauj ātri ieviest piemērotus uzņemšanas mehānismus, jo īpaši steidzamu izmitināšanu, transportu un medicīnisko palīdzību;

| e) | koordinē patvēruma atbalsta grupas, kuru darbības kārtība ir noteikta 3. nodaļā. |
| --- | --- |

e)

koordinē patvēruma atbalsta grupas, kuru darbības kārtība ir noteikta 3. nodaļā.

3.   iedaļa

Ieguldījums Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas īstenošanā

11. pants

Informācijas vākšana un apmaiņa

1.   Birojs rīko, koordinē un veicina informācijas apmaiņu starp valstu iestādēm patvēruma jomā, kā arī starp Komisiju un valstu iestādēm patvēruma jomā par to, kā tiek īstenoti visi instrumenti, kas izriet no Kopienas tiesību aktiem patvēruma jomā. Tālab Birojs var veidot faktu, juridisko un judikatūru datu bāzes attiecībā uz instrumentiem patvēruma jomā valsts, Eiropas un starptautiskajā mērogā.

2.   Jo īpaši Birojs apkopo šādu informāciju par:

| a) | ║ starptautiskās aizsardzības pieprasījumu izskatīšanu valstu pārvaldes iestādēs un iestādēs; |
| --- | --- |

a)

║ starptautiskās aizsardzības pieprasījumu izskatīšanu valstu pārvaldes iestādēs un iestādēs;

| b) | ║ valstu tiesību aktiem un to papildinājumiem patvēruma jomā, tostarp judikatūru. |
| --- | --- |

b)

║ valstu tiesību aktiem un to papildinājumiem patvēruma jomā, tostarp judikatūru.

12. pants

Biroja ziņojumi un citi dokumenti

1.   Birojs reizi trijos gados sagatavo ziņojumu par situāciju patvēruma jomā Eiropas Savienībā. Šajā ziņojumā Birojs jo īpaši izvērtē saskaņā ar šo regulu veikto pasākumu rezultātus un veic vispārēju salīdzinošu šo rezultātu analīzi, lai veicinātu dalībvalstu zināšanas par esošajām paraugpraksēm un lai uzlabotu Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas kvalitāti, konsekvenci un efektivitāti.
  Ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Komisijai.

2.   Birojs, pamatojoties uz Komisijas pieprasījumu, pēc 32. pantā minētās valdes atzinuma, ciešā sadarbībā ar savām darba grupām un Komisiju varēs sagatavot tehniskus dokumentus par patvēruma jomā esošo Kopienas instrumentu, piemēram, pamatnostādņu un darbības rokasgrāmatu, īstenošanu.
  ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos jāuzņemas ES pamatnostādņu izstrādāšanas vadība, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem standartiem. Izskatot tēmas, par kurām jau ir ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos izstrādātas pamatnostādnes, tās tiek izmantotas par pamatu praktiskai sadarbībai, lai samazinātu praksē esošās atšķirības.

3.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Birojs var sagatavot ziņojumus par Kopienas tiesību kopuma patvēruma jomā īstenošanas specifiskiem aspektiem, kas saistīti ar starptautisko aizsardzību.

3.   NODAĻA

PATVĒRUMA ATBALSTA GRUPAS

13. pants

Koordinēšana

1.
     
  Īpaši noslogota dalībvalsts vai dalībvalstis var Birojam lūgt patvēruma atbalsta grupas izvietošanu. Dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras to pieprasa, atbilstoši 18. panta 1. punktam jo īpaši sniedz stāvokļa raksturojumu, apraksta uzdevumus un paredzamās izvietošanas prasības.

2.
     
  Atbildot uz šādu lūgumu, Birojs var gan saskaņot nepieciešamo tehnisko un operatīvo palīdzību dalībvalstij vai dalībvalstīm, gan uz noteiktu laiku izvietot patvēruma atbalsta grupu dalībvalsts vai dalībvalstu teritorijā, kura to lūgusi, turklāt pamatojoties uz 18. pantā minēto darbības plānu.

14. pants

Tehniskā palīdzība

Patvēruma atbalsta grupas sniedz
  18. pantā minētajā darbības plānā paredzētās specializētās zināšanas,
  jo īpaši zināšanas saistībā ar tulkošanas pakalpojumiem, izcelsmes valstu informāciju un zināšanām par patvēruma lietu apstrādi un pārvaldību saskaņā ar Biroja veiktajiem atbalsta pasākumiem dalībvalstīm, kas noteikti 10. pantā.

15. pants

Patvēruma intervences rezerve

1.   Pēc Biroja izpilddirektora priekšlikuma Biroja valde ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu lemj par to ekspertu specializāciju un kopējo skaitu, kas ir iekļaujami patvēruma atbalsta grupās (patvēruma intervences rezervē). Tāda pati procedūra attiecas uz jebkurām turpmākām izmaiņām patvēruma intervences rezerves ekspertu specializācijā un kopējā skaitā.

2.   Dalībvalstis piedalās patvēruma intervences rezerves komplektēšanā, izmantojot savas valsts ekspertu rezervi, kas izveidota, pamatojoties uz noteiktu specializāciju, un izvirza ekspertus ar nepieciešamo specializāciju.

16. pants

Mobilizācija

1.   Dalībvalstis pēc Biroja lūguma nekavējoties dara zināmu to valsts rezervē iekļauto ekspertu skaitu, vārdus un specializāciju, kurus tās var piecu dienu laikā iekļaut patvēruma atbalsta grupas sastāvā. Dalībvalstis izpilda Biroja lūgumu nodrošināt ekspertu pieejamību mobilizācijai, izņemot gadījumu, ja tajās ir ārkārtas situācija, kas būtiski ietekmē valsts uzdevumu izpildi. Netiek skarta piederības dalībvalsts autonomija attiecībā uz personāla izvēli un to mobilizācijas ilgumu.

2.
     
  Ja dalībvalstis nespēj nodrošināt specifiskas zināšanas, kas būtiski nepieciešamas Biroja darbības īstenošanai, tas var veikt vajadzīgos pasākumus, lai šādas zināšanas iegūtu no attiecīgiem ekspertiem un organizācijām, balstoties uz Apspriežu foruma specifiskajām zināšanām.

3.   Nosakot patvēruma atbalsta grupas sastāvu mobilizācijai, Biroja izpilddirektors ņem vērā īpašos apstākļus, kas radušies pieprasītājai dalībvalstij. Patvēruma atbalsta grupu komplektē saskaņā ar darbības plānu, kas minēts 18. pantā.

17. pants

Mobilizācijas lēmuma pieņemšanas procedūra

1.   Pieprasījumā norīkot patvēruma atbalstu grupu saskaņā ar 16. panta 1. punktu iekļauj situācijas aprakstu, iespējamos mērķus un paredzamās norīkojuma vajadzības. Vajadzības gadījumā izpilddirektors var nosūtīt Biroja ekspertus situācijas novērtēšanai pieprasītājā dalībvalstī.

2.   Izpilddirektors nekavējoties informē valdi par patvēruma atbalsta grupu mobilizāciju.

3.   Izpilddirektors pieņem lēmumu par pieprasījumu patvēruma atbalstu grupu mobilizācijai pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā piecas darba dienas pēc minētā pieprasījuma saņemšanas dienas. Izpilddirektors rakstveidā paziņo par lēmumu vienlaicīgi pieprasītājai dalībvalstij un valdei, norādot galvenos apsvērumus, kas ir tā pamatā.

4.   Ja izpilddirektors pieņem lēmumu mobilizēt vienu vai vairākas patvēruma atbalsta grupas, Birojam un pieprasītājai dalībvalstij ir nekavējoties jāizveido darbības plāns saskaņā ar 18. pantu.

5.   Tiklīdz ir panākta vienošanās par darbības plānu, izpilddirektors informē dalībvalstis, par to ekspertu skaitu un specializāciju, kurus ir paredzēts mobilizēt patvēruma atbalsta grupās. Šo informāciju rakstveidā sniedz valstu kontaktpunktiem, kas minēti 19. pantā, un tajā norāda dienu, kad paredzēts sākt mobilizāciju. Jāiesniedz arī darbības plāna eksemplārs.

6.   Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā lēmumu saistībā ar patvēruma atbalsta grupu mobilizāciju pieņem izpilddirektora vietnieks.

18. pants

Darbības plāns

1.   Izpilddirektors un pieprasītāja dalībvalsts vienojas par darbības plānu, kurā precīzi noteikti nosacījumu patvēruma atbalsta grupu norīkošanai. Darbības plānā ir jāiekļauj šādas ziņas:

| a) | situācijas apraksts ar modus operandi un mobilizācijas mērķi, tostarp operatīvais mērķis; |
| --- | --- |

a)

situācijas apraksts ar modus operandi un mobilizācijas mērķi, tostarp operatīvais mērķis;

| b) | paredzamais patvēruma atbalsta grupu mobilizācijas ilgums; |
| --- | --- |

b)

paredzamais patvēruma atbalsta grupu mobilizācijas ilgums;

| c) | ģeogrāfiskā atbildības teritorija pieprasītājā dalībvalstī, kur tiks mobilizētas patvēruma atbalsta grupas; |
| --- | --- |

c)

ģeogrāfiskā atbildības teritorija pieprasītājā dalībvalstī, kur tiks mobilizētas patvēruma atbalsta grupas;

| d) | uzdevumu apraksts un īpaši norādījumi patvēruma atbalsta grupas dalībniekiem uzņēmējā dalībvalstī, tostarp par pieļaujamo piekļuvi datu bāzēm un par aprīkojumu, ko drīkst izmantotu uzņēmējā dalībvalstī; |
| --- | --- |

d)

uzdevumu apraksts un īpaši norādījumi patvēruma atbalsta grupas dalībniekiem uzņēmējā dalībvalstī, tostarp par pieļaujamo piekļuvi datu bāzēm un par aprīkojumu, ko drīkst izmantotu uzņēmējā dalībvalstī;

| e) | patvēruma atbalsta grupu sastāvs. |
| --- | --- |

e)

patvēruma atbalsta grupu sastāvs.

2.   Biroja izpilddirektoram un pieprasītājai dalībvalstij ir jāvienojas par visiem grozījumiem un pielāgojumiem darbības plānā. Grozītā vai pieņemtā darbības plāna kopiju Birojs nekavējoties nosūta iesaistītajām dalībvalstīm.

19. pants

Valsts kontaktpunkts

Dalībvalstis norīko valsts kontaktpunktu saziņai ar Biroju par visiem jautājumiem, kas attiecas uz patvēruma atbalsta grupām. Ar valsts kontaktpunktu ir iespējams sazināties jebkurā laikā.

20. pants

Kopienas kontaktpunkts

1.   Izpilddirektors ieceļ vienu vai vairākus Biroja ekspertus, kuri darbojas kā Kopienas kontaktpunkts un kuri ir atbildīgi par koordinēšanu. Par sadarbības koordinatora iecelšanu izpilddirektors paziņo uzņēmējai dalībvalstij.

2.   Kopienas kontaktpunkts rīkojas Biroja vārdā saistībā ar visiem patvēruma atbalsta grupas norīkošanas aspektiem. Tas jo īpaši atbild par:

| a) | saziņas funkciju starp Biroju un uzņēmēju dalībvalsti īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

saziņas funkciju starp Biroju un uzņēmēju dalībvalsti īstenošanu;

| b) | saziņas funkciju īstenošanu starp Biroju un patvēruma atbalsta grupu dalībniekiem, sniedzot palīdzību Biroja vārdā visos jautājumos, kas saistīti ar nosacījumiem patvēruma atbalsta grupu izvietošanai; |
| --- | --- |

b)

saziņas funkciju īstenošanu starp Biroju un patvēruma atbalsta grupu dalībniekiem, sniedzot palīdzību Biroja vārdā visos jautājumos, kas saistīti ar nosacījumiem patvēruma atbalsta grupu izvietošanai;

| c) | darbības plāna atbilstīgas īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

c)

darbības plāna atbilstīgas īstenošanas uzraudzību;

| d) | atskaišu sniegšanu Birojam par visiem patvēruma atbalsta grupu izvietošanas aspektiem. |
| --- | --- |

d)

atskaišu sniegšanu Birojam par visiem patvēruma atbalsta grupu izvietošanas aspektiem.

3.   Biroja izpilddirektors var pilnvarot kontaktpunktu iesaistīties strīdu atrisināšanā saistībā ar darbības plāna izpildi un patvēruma atbalsta grupu norīkošanu.

4.   Veicot savus pienākumus, Kopienas kontaktpunkts pilda tikai Biroja norādījumus.

21. pants

Civiltiesiskā atbildība

1.
     
  Patvēruma atbalsta grupai darbojoties uzņēmējā dalībvalstī, šī dalībvalsts atbilstoši valsts tiesību aktiem uzņemas atbildību par jebkādu kaitējumu, ko grupa radījusi, pildot savus pienākumus.

2.
     
  Ja kaitējums radies rupjas nolaidības dēļ vai ar iepriekšēju nodomu, uzņēmēja dalībvalsts var vērsties pie piederības dalībvalsts, lai saņemtu atpakaļ līdzekļus, ko tā ir izmaksājusi cietušajiem vai viņu likumīgajiem pārstāvjiem.

3.
     
  Neskarot dalībvalstu tiesību īstenošanu attiecībā uz trešām personām, dalībvalstis atsakās no visām prasībām pret uzņēmēju dalībvalsti vai jebkuru citu dalībvalsti par radītajiem zaudējumiem, izņemot zaudējumus, kas radušies rupjas nolaidības dēļ vai ar iepriekšēju nodomu.

4.
     
  Par jebkuru strīdu starp dalībvalstīm saistībā ar šā panta 2. un 3. punkta piemērošanu, kuru nevar atrisināt savstarpēju sarunu ceļā, dalībvalstis iesniedz pieteikumu Eiropas Kopienu Tiesai saskaņā ar Līguma 239. pantu.

5.
     
  Neskarot dalībvalstu tiesību īstenošanu attiecībā uz trešām personām, Birojs pati sedz izmaksas par izvietošanas laikā bojāto Biroja aprīkojumu, izņemot gadījumus, kad bojājumi radušies rupjas nolaidības dēļ vai ar iepriekšēju nodomu.

22. pants

Kriminālatbildība

Patvēruma atbalsta grupas izvietošanas laikā grupas dalībniekiem piemēro tādus pašus noteikumus kā uzņēmējas dalībvalsts amatpersonām gadījumā, ja pret grupas dalībniekiem izdarīts kriminālpārkāpums vai arī ja tādu izdarījuši viņi paši.

23. pants

Izmaksas

Birojs sedz visas turpmāk minētās izmaksas, kas radušās dalībvalstīm, kad tās padara pieejamus savus ekspertus, lai tie tiktu mobilizēti patvēruma atbalsta grupās:

| a) | ceļa izdevumi no izcelsmes dalībvalsts uz uzņēmēju dalībvalsti un no uzņēmējas dalībvalsts uz izcelsmes dalībvalsti; |
| --- | --- |

a)

ceļa izdevumi no izcelsmes dalībvalsts uz uzņēmēju dalībvalsti un no uzņēmējas dalībvalsts uz izcelsmes dalībvalsti;

| b) | ar vakcināciju saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

b)

ar vakcināciju saistītās izmaksas;

| c) | ar īpašām apdrošināšanas vajadzībām saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

ar īpašām apdrošināšanas vajadzībām saistītās izmaksas;

| d) | ar veselības aprūpi saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

d)

ar veselības aprūpi saistītās izmaksas;

| e) | dienas naudas, tostarp mājokļa izdevumi; |
| --- | --- |

e)

dienas naudas, tostarp mājokļa izdevumi;

| f) | izmaksas saistībā ar Biroja tehnisko aprīkojumu. |
| --- | --- |

f)

izmaksas saistībā ar Biroja tehnisko aprīkojumu.

4.   NODAĻA

BIROJA ORGANIZĀCIJA

24. pants

Biroja struktūras

Biroja vadības un pārvaldības struktūru veido

| a) | Biroja valde; |
| --- | --- |

a)

Biroja valde;

| b) | izpilddirektors un viņa personāls; |
| --- | --- |

b)

izpilddirektors un viņa personāls;

| c) | valde; |
| --- | --- |

c)

valde;

| d) | konsultatīvais forums. |
| --- | --- |

d)

konsultatīvais forums.

25. pants

Biroja valdes sastāvs

1.   Biroja valdi veido katras dalībvalsts iecelts loceklis un divi Komisijas iecelti locekļi.

2.   Katru Biroja valdes locekli var pārstāvēt vai pavadīt vietnieks. Pavadot valdes locekli, vietnieks piedalās bez balsstiesībām.

3.   Biroja valdes locekļus ieceļ, ņemot vērā to pieredzi un augsta līmeņa kompetenci patvēruma jomā.

4.   Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos ir pilntiesīgs Biroja valdes loceklis bez balsstiesībām.

5.   Biroja valdes locekļu pilnvaru laiks ir trīs gadi. Šo termiņu var atjaunot. Pēc pilnvaru termiņa beigām vai atkāpšanās gadījumā locekļi paliek amatā, līdz viņu pilnvaras tiek atjaunotas vai viņus aizvieto.

26. pants

Biroja valdes priekšsēdētājs

1.   Biroja valde ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no tās locekļu vidus. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski aizstāj priekšsēdētāju, kad viņš nevar pildīt savus pienākumus.

2.   Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru ilgums ir trīs gadi, un to var atjaunot tikai vienu reizi. Tomēr, ja viņi zaudē Biroja valdes locekļa statusu jebkurā viņu priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru brīdī, viņu pilnvaras automātiski beidzas tajā pašā dienā.

27. pants

Biroja valdes sanāksmes

1.   Biroja valdes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Biroja izpilddirektors piedalās jautājumu apspriešanā.

2.   Biroja valde regulārajās sanāksmēs pulcējas vismaz divreiz gadā. Valde sanāk papildus pēc priekšsēdētāja vai pēc vienas trešdaļas locekļu pieprasījuma. Priekšsēdētājs sasauc Biroja valdes papildu sanāksmes pēc vismaz vienas trešdaļas locekļu pieprasījuma.

3.   Biroja valde var uzaicināt sanāksmēs kā novērotāju piedalīties jebkuru personu, kuras atzinums var būt svarīgs.

4.   Valdes locekļiem saskaņā ar reglamenta noteikumiem var palīdzēt padomdevēji vai eksperti.

5.   Birojs valdei nodrošina sekretariāta pakalpojumus.

28. pants

Balsošanas kārtība

1.   Valde pieņem lēmumus ar visu balsstiesīgo locekļu absolūtu balsu vairākumu. Katram loceklim, kuram ir balsošanas tiesības, ir viena balss. Ja kāds valdes loceklis sanāksmē nepiedalās, viņa balsstiesības ir tiesīgs izmantot šā locekļa vietnieks.

2.   Biroja izpilddirektors nebalso.

3.   Priekšsēdētājs piedalās balsošanā.

4.   Dalībvalstis, kuras pilnībā nepiedalās Kopienas patvēruma acquis, nepiedalās balsošanā, ja Biroja valde 29. pantā noteikto Biroja pārvaldības pilnvaru ietvaros pieņem lēmumu, pamatojoties uz Kopienas instrumentiem, kuros attiecīgās dalībvalstis nepiedalās.

5.   Biroja valdes reglamentā nosaka sīki izklāstītu balsošanas kārtību, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem kāds no locekļiem var darboties cita locekļa vārdā, kā arī, attiecīgos gadījumos, visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.

29. pants

Biroja valdes funkcijas

Biroja valde rūpējas par to, lai Birojs pildītu tam uzticētos pienākumus. Tā ir Biroja plānošanas un uzraudzības struktūra. Cita starpā tā:

| a) | izstrādā savu reglamentu; |
| --- | --- |

a)

izstrādā savu reglamentu;

| b) | ieceļ izpilddirektoru saskaņā ar 30. pantā paredzētajiem nosacījumiem; īsteno izpilddirektora disciplināras uzraudzības tiesības un vajadzības gadījumā aptur viņa darbību vai viņu atbrīvo; |
| --- | --- |

b)

ieceļ izpilddirektoru saskaņā ar 30. pantā paredzētajiem nosacījumiem; īsteno izpilddirektora disciplināras uzraudzības tiesības un vajadzības gadījumā aptur viņa darbību vai viņu atbrīvo;

| c) | pieņem gada pārskata ziņojumu par Biroja darbībām un ║ līdz nākamā gada 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, ║ Revīzijas palātai. Gada ziņojumu publisko; |
| --- | --- |

c)

pieņem gada pārskata ziņojumu par Biroja darbībām un ║ līdz nākamā gada 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, ║ Revīzijas palātai. Gada ziņojumu publisko;

| d) | katru gadu līdz 30. septembrim, saņēmusi Komisijas atzinumu, pamatojoties uz ║ izpilddirektora iesniegtu projektu, ar balsstiesīgo locekļu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu pieņem Biroja nākamā gada darba programmu un to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai; šo darba programmu pieņem saskaņā ar ikgadējo Kopienas budžeta procedūru un Kopienas tiesību aktu izstrādes programmu, kas saistīta ar attiecīgo patvēruma jomu; |
| --- | --- |

d)

katru gadu līdz 30. septembrim, saņēmusi Komisijas atzinumu, pamatojoties uz ║ izpilddirektora iesniegtu projektu, ar balsstiesīgo locekļu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu pieņem Biroja nākamā gada darba programmu un to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai; šo darba programmu pieņem saskaņā ar ikgadējo Kopienas budžeta procedūru un Kopienas tiesību aktu izstrādes programmu, kas saistīta ar attiecīgo patvēruma jomu;

| e) | veic savas funkcijas saistībā ar Biroja budžetu, piemērojot 5. nodaļu; |
| --- | --- |

e)

veic savas funkcijas saistībā ar Biroja budžetu, piemērojot 5. nodaļu;

| f) | pieņemt procedūras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar šīs regulas 43. pantu; |
| --- | --- |

f)

pieņemt procedūras Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanai saskaņā ar šīs regulas 43. pantu;

| g) | nosaka valodu lietojumu Birojā atbilstīgi šīs regulas 42. pantam; |
| --- | --- |

g)

nosaka valodu lietojumu Birojā atbilstīgi šīs regulas 42. pantam;

| h) | nosaka Biroja organizatorisko struktūru un nosaka Biroja personāla politiku, ievērojot 39. pantā paredzētos noteikumus; |
| --- | --- |

h)

nosaka Biroja organizatorisko struktūru un nosaka Biroja personāla politiku, ievērojot 39. pantā paredzētos noteikumus;

| i) | pēc Komisijas atzinuma pieprasīšanas pieņem daudzgadu plānu personāla politikas jomā; |
| --- | --- |

i)

pēc Komisijas atzinuma pieprasīšanas pieņem daudzgadu plānu personāla politikas jomā;

| j) | pieņem lēmumus, lai īstenotu šajā regulā noteikto Biroja uzdevumu; |
| --- | --- |

j)

pieņem lēmumus, lai īstenotu šajā regulā noteikto Biroja uzdevumu;

| k) | pieņem lēmumus attiecībā uz šajā regulā paredzēto informācijas sistēmu un jo īpaši 4. panta b) apakšpunktā minētā informatīvā portāla izveidi un, ja nepieciešams, attiecībā uz to attīstīšanu; |
| --- | --- |

k)

pieņem lēmumus attiecībā uz šajā regulā paredzēto informācijas sistēmu un jo īpaši 4. panta b) apakšpunktā minētā informatīvā portāla izveidi un, ja nepieciešams, attiecībā uz to attīstīšanu;

| l) | pieņem lēmumus par Biroja darba iekšējo struktūru izveidi un, ja nepieciešams, par to attīstīšanu; |
| --- | --- |

l)

pieņem lēmumus par Biroja darba iekšējo struktūru izveidi un, ja nepieciešams, par to attīstīšanu;

| m) | īsteno izpilddirektora disciplinārās uzraudzības tiesības; |
| --- | --- |

m)

īsteno izpilddirektora disciplinārās uzraudzības tiesības;

| n) | pieņem Biroja reglamentu, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu. |
| --- | --- |

n)

pieņem Biroja reglamentu, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu.

30. pants

Izpilddirektora iecelšana

1.   
  Atbilstīgi šajā pantā paredzētajai sadarbības procedūrai
  Biroja valde ieceļ izpilddirektoru uz pieciem gadiem.
  Izpilddirektoru ieceļ, ņemot vērā viņa personīgos nopelnus, pieredzi patvēruma jomā, kā arī administratīvās un pārvaldības iemaņas. Sadarbības procedūra notiek šādi:

| a) | pamatojoties uz sarakstu, ko piedāvā Komisija pēc aicinājuma izvirzīt kandidatūras un pārredzamas atlases procedūras, pirms iecelšanas kandidātus lūdz uzstāties Eiropas Padomes un Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas vai komiteju priekšā un atbildēt uz jautājumiem; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz sarakstu, ko piedāvā Komisija pēc aicinājuma izvirzīt kandidatūras un pārredzamas atlases procedūras, pirms iecelšanas kandidātus lūdz uzstāties Eiropas Padomes un Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas vai komiteju priekšā un atbildēt uz jautājumiem;

| b) | Eiropas Parlamentam un Padomei jāsniedz atzinums un jāpaziņo, kam dod priekšroku; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamentam un Padomei jāsniedz atzinums un jāpaziņo, kam dod priekšroku;

| c) | Valde ieceļ izpilddirektoru, ņemot vērā šos atzinumus. |
| --- | --- |

c)

Valde ieceļ izpilddirektoru, ņemot vērā šos atzinumus.

Deviņu pēdējo mēnešu laikā pirms šā piecu gadu termiņa beigām Komisija veic izvērtējumu, kas jo īpaši attiecas uz:

| — | izpilddirektora sasniegtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

—

izpilddirektora sasniegtajiem rezultātiem;

| — | Biroja uzdevumiem un vajadzībām nākamajiem gadiem. |
| --- | --- |

—

Biroja uzdevumiem un vajadzībām nākamajiem gadiem.

2.   Tikai tad, kad to attaisno Biroja pienākumi un vajadzības, Biroja valde pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienreiz pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu, bet ne ilgāk par trim gadiem.

3.   Biroja valde informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora amata termiņa pagarināšanas Eiropas Parlamenta kompetentā(-s) komiteja(-s)
  uzaicina
  izpilddirektoru nākt klajā ar paziņojumu un atbildēt uz komitejas(-u) locekļu jautājumiem.

31. pants

Izpilddirektora funkcijas

1.   Biroju pārvalda tā izpilddirektors, kas savus pienākumus pilda neatkarīgi. Izpilddirektors par savu darbību atskaitās Biroja valdei.

2.   Neskarot Komisijas un Biroja valdes kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras norādījumus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par uzdevumu izpildi.

4.   Izpilddirektors ir Biroja juridiskais pārstāvis.

5.   Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki struktūrvienību vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumu veic viens struktūrvienības vadītājs.

6.   Izpilddirektors atbild par

| a) | Biroja ikdienas pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

Biroja ikdienas pārvaldību;

| b) | Biroja darba programmu priekšlikumu izstrādi pēc Komisijas atzinuma saņemšanas; |
| --- | --- |

b)

Biroja darba programmu priekšlikumu izstrādi pēc Komisijas atzinuma saņemšanas;

| c) | Biroja valdes pieņemto darba programmu un lēmumu īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

Biroja valdes pieņemto darba programmu un lēmumu īstenošanu;

| d) | 4. panta d) apakšpunktā paredzēto ziņojumu par izcelsmes valstīm sagatavošanu; |
| --- | --- |

d)

4. panta d) apakšpunktā paredzēto ziņojumu par izcelsmes valstīm sagatavošanu;

| e) | saskaņā ar 38. pantu Biroja valdes noteiktās Biroja finanšu regulas, kā arī tās īstenošanas pasākumu projekta sagatavošanu; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar 38. pantu Biroja valdes noteiktās Biroja finanšu regulas, kā arī tās īstenošanas pasākumu projekta sagatavošanu;

| f) | Biroja ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un tā budžeta izpildi; |
| --- | --- |

f)

Biroja ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un tā budžeta izpildi;

| g) | 39. pantā noteikto pilnvaru izmantošanu attiecībā uz Biroja personālu; |
| --- | --- |

g)

39. pantā noteikto pilnvaru izmantošanu attiecībā uz Biroja personālu;

| h) | visiem personāla jautājumiem; pieņem lēmumus attiecībā uz šajā regulā paredzēto informācijas sistēmu un jo īpaši 4. panta b) apakšpunktā minētā informatīvā portāla pārvaldību; |
| --- | --- |

h)

visiem personāla jautājumiem; pieņem lēmumus attiecībā uz šajā regulā paredzēto informācijas sistēmu un jo īpaši 4. panta b) apakšpunktā minētā informatīvā portāla pārvaldību;

| i) | lēmumu pieņemšanu attiecībā uz Biroja iekšējo administratīvo struktūru pārvaldību. |
| --- | --- |

i)

lēmumu pieņemšanu attiecībā uz Biroja iekšējo administratīvo struktūru pārvaldību.

32. pants

Izpildu komiteja

1.   Lai palielinātu darbības efektivitāti un ātrumu, Birojs izveido izpildu komiteju, kuras sastāvā ir astoņi locekļi, kuri ir iecelti no Biroja valdes locekļu vidus.

2.   Komisija ir pilntiesīga izpildu komitejas locekle. Biroja valde nosaka izpildu komitejas pārējo locekļu iecelšanai piemērojamos noteikumus.

3.   Izpildu komiteja regulāri sanāk pēc izpilddirektora uzaicinājuma vai pēc vismaz vienas trešdaļas tās locekļu pieprasījuma, un ne retāk kā četras reizes gadā. Tās darbības kārtību precizē Biroja reglamentā un dara publiski pieejamu.

4.   Izpildu komitejas locekļu pilnvaru ilgums ir tāds pats kā Biroja valdes locekļu pilnvaru ilgums.

5.   Izpildu komiteja, ja nepieciešams, pulcējas sanāksmēs, kas veltītas specifiskiem tematiem.

6.   Izpildu komitejas uzdevums ir sniegt konsultācijas Biroja izpilddirektoram un dot savu atzinumu Biroja valdei vai nu pēc Biroja valdes pieprasījuma, vai pamatojoties uz pašas iniciatīvu, par Biroja darba programmu vai par jebkuru Biroja darbību un visos gadījumos, kad Birojam ir jāpieņem ātri lēmumi, jo īpaši saistībā ar 3. nodaļu par patvēruma atbalsta grupu nosūtīšanu uz īpaši noslogotajām dalībvalstīm.

7.   Birojs nodrošina tehnisko un loģistikas atbalstu, kas vajadzīgs izpildu komitejai, un izveido sekretariātu tās sanāksmēm.

8.   Pēc izpildu komitejas lūguma Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos pārstāvji var piedalīties izpildu komitejas darbā bez balsstiesībām.

9.   Izpildu komiteja uz savām sanāksmēm var uzaicināt jebkuru personu, kuras viedoklis varētu to interesēt.

33. pants

Darba grupas

1.   Birojs šajā regulā noteiktā uzdevuma ietvaros var izveidot darba grupas, kuru sastāvā ir eksperti no dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras darbojas patvēruma jomā, tostarp specializējušies tiesneši. Ekspertus var aizstāt to vietnieki, ko ieceļ tajā pašā laikā.

2.   Komisija pilntiesīgi piedalās darba grupās. Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos pārstāvji var piedalīties Biroja darba grupu sanāksmēs pilnībā vai daļēji atkarībā no apspriestajiem jautājumiem.

3.   Darba grupas uz savām sanāksmēm var uzaicināt jebkuru personu, kuras viedoklis varētu to interesēt, jo īpaši pārstāvjus no nevalstiskajām organizācijām, kuras darbojas patvēruma jomā.

║

5.   NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

34. pants

Budžets

1.   Katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta Biroja ieņēmumu un izdevumu tāme, un tā tiek iekļauta Biroja budžetā.

2.   Biroja budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā.

3.   Neskarot citus līdzekļus, Biroja ieņēmumi ietver:

| a) | Kopienas ieguldījumu, kas ir ietverts Eiropas Savienības vispārējā budžetā; |
| --- | --- |

a)

Kopienas ieguldījumu, kas ir ietverts Eiropas Savienības vispārējā budžetā;

| b) | dalībvalstu brīvprātīgi veiktu ieguldījumu; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu brīvprātīgi veiktu ieguldījumu;

| c) | atlīdzinājumu, kas saņemts par publikācijām, mācībām un par jebkuru Biroja sniegto pakalpojumu. |
| --- | --- |

c)

atlīdzinājumu, kas saņemts par publikācijām, mācībām un par jebkuru Biroja sniegto pakalpojumu.

4.   Biroja izdevumi jo īpaši ietver personāla algas, administratīvos un infrastruktūras izdevumus, darbības izmaksas un izdevumus, kas izriet no Biroja noslēgtajiem līgumiem un nolīgumiem.

35. pants

Budžeta izveide

1.   Izpilddirektors katru gadu sagatavo Biroja ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, un to kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz Biroja valdei.

2.   Biroja valde, pamatojoties uz ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu, sagatavo Biroja ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam.

3.   Biroja ieņēmumu un izdevumu tāmi nosūta Komisijai līdz 10. februārim. Šīs tāmes galīgo redakciju, kurā ietilpst štatu saraksta projekts, Biroja valde ║ līdz 31. martam nosūta Komisijai.

4.   Komisija tāmi līdz ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta provizorisku projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcijai”).

5.   Ņemot vērā tāmi, Komisija Eiropas Savienības provizoriskajā budžeta projektā iekļauj aplēses, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz štatu sarakstu, un uz vispārējo budžetu attiecināmās subsīdijas apjomu, un iesniedz tās budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. pantu.

6.   Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina apropriāciju piešķiršanu Biroja subsidēšanai.

7.   Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Biroja štatu sarakstu.

8.   Biroja budžetu pieņem Biroja valde. Tas kļūst par galīgo variantu pēc ES vispārējā budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

9.   Biroja valde iespējami drīz informē budžeta lēmējinstitūciju par nodomu īstenot jebkuru projektu, kurš varētu būtiski ietekmēt budžeta finansējumu, jo īpaši par jebkuriem projektiem, kuri attiecas uz īpašumu, piemēram, noma un ēku iegāde. Tā par šiem projektiem informē Komisiju.

10.   Ja viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir informējusi, ka tā gatavojas sniegt atzinumu, tā nosūta šo atzinumu Biroja valdei sešu nedēļu laikā kopš paziņojuma par projektu.

36. pants

Budžeta izpilde

1.   Biroja budžeta izpildi nodrošina izpilddirektors.

2.   Izpilddirektors ik gadu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas uz novērtēšanas procedūru rezultātu.

37. pants

Pārskata sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana

1.   Līdz 1. martam pēc katra finanšu gada Biroja grāmatvedis Komisijas grāmatvedim dara zināmus provizoriskos pārskatus, kā arī pārskatu par tā finanšu gada budžeta un finanšu pārvaldību. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 128. pantu ║.

2.   Līdz nākamā finanšu gada 31. martam, Komisijas grāmatvedis nosūta Biroja pārskatus Revīzijas palātai kopā ar pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību iepriekšējā finanšu gada laikā. Pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Saņemot Revīzijas palātas atzinumu par Biroja provizoriskajiem pārskatiem, saskaņā ar Finanšu Regulas ║ 129. pantu izpilddirektors ar savu atbildību sagatavo Biroja galīgo pārskatu un to iesniedz valdei atzinuma sniegšanai.

4.   Valde sniedz atzinumu par Biroja galīgajiem pārskatiem.

5.   Līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada beigām izpilddirektors finanšu pārskatu un valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.

6.   Galīgo pārskatu publicē.

7.   Līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Direktors šo atbildi nosūta arī valdei.

8.   Izpilddirektors iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai saskaņā ar Finanšu Regulas ║ 146. panta 3. punktu.

9.   Pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlaments līdz (N + 2) gada 15. maijam atbrīvo izpilddirektoru no atbildības par N gada budžeta izpildi.

38. pants

Finanšu noteikumi

Birojam piemērojamos finanšu noteikumus pieņem Biroja valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Tajos nedrīkst būt atkāpes no Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 ║ par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13), ja vien šādas atkāpes nav īpaši nepieciešamas Biroja darbības vajadzībām, iepriekš saskaņojot to ar Komisiju.

6.   NODAĻA

NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PERSONĀLU

39. pants

Personāls

1.   Uz Biroja darbiniekiem, tostarp arī uz izpilddirektoru attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, un noteikumi, kurus ES iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu šos civildienesta noteikumus un nodarbināšanas kārtību.

2.   Biroja valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus, kas minēti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 110. pantā un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

3.   Attiecībā uz savu personālu Birojs izmanto pilnvaras, ko ar civildienesta noteikumiem un ar pārējo darbinieku līgumu nosacījumiem piešķir iestādēm, kas veic darbinieku iecelšanu.

4.   Biroja valde var pieņemt noteikumus, kas ļauj Birojā izmantot dalībvalstu valsts norīkotos ekspertus.

40. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Biroju attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

7.   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

41. pants

Juridiskais statuss

1.   Birojs ir Kopienas struktūra
  , kas izveidota saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu.
  Tam ir juridiskas personas statuss.

2.   Ikvienā dalībvalstī Birojam ir visplašākā tiesībspēja, kāda juridiskām personām iespējama saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. Jo īpaši tas var pirkt un pārdot kustamu un nekustamu īpašumu un var ierosināt lietas izskatīšanu tiesā.

3.   Biroju pārstāv tās izpilddirektors.

4.   Biroja mītne ir noteikta [...]. ║

42. pants

Valodu lietojums

1.   Birojam piemēro noteikumus, kas paredzēti 1958. gada 15. aprīļa Regulā Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (14).

2.   Neskarot lēmumus, ko pieņem saskaņā ar Līguma 290. pantu, 29. panta c) un d) punktā minēto gada pārskata ziņojumu par Biroja darbībām un Biroja gada darba programmu sagatavo visās Kopienas oficiālajās valodās.

3.   Biroja darbam vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.

4.   Biroja valde nosaka valodu lietojuma īstenošanas praktisko kārtību.

43. pants

Piekļuve dokumentiem

1.   
  Birojs attīsta labu administratīvo praksi, lai nodrošinātu pēc iespējas augstāka līmeņa pārskatāmību tās darbībai.
  Uz Biroja rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas ║ Regula (EK) Nr. 1049/2001 ║.

2.   Biroja valde pieņem Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanas praktisko kārtību sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Biroja pieņemtie lēmumi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var būt ombudam iesniegtas sūdzības vai Eiropas Kopienu Tiesā iesniegtas prasības priekšmets atbilstīgi attiecīgi Līguma 195. un 230. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

4.   Uz Biroja veikto personas datu apstrādi attiecas ║ Regula (EK) Nr. 45/2001 ║.

44. pants

Klasificētas informācijas un konfidenciālas neklasificētas informācijas aizsardzības drošības noteikumi

1.   Birojs piemēro drošības principus, kas ietverti Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (15). Jo īpaši tas attiecas uz noteikumiem par klasificētas informācijas izplatīšanu, apstrādi un uzglabāšanu.

2.   Birojs piemēro drošības principus arī attiecībā uz konfidenciālu neklasificētu informāciju, kā tas pieņemts un īstenots ║ Komisijā.

45. pants

Krāpšanas apkarošana

1.
     
  Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, bez ierobežojumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1073/1999 noteikumus.

2.
     
  Birojs pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam un nekavējoties izstrādā attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Biroja darbiniekiem.

3.
     
  Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri nosaka, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai var uz vietas pārbaudīt Biroja finansējuma saņēmējus un par tā piešķiršanu atbildīgos aģentus.

46. pants

Atbildības režīms

1.   Biroja atbildību par līgumsaistību izpildi reglamentē tiesību akti, ko piemēro attiecīgiem līgumiem.

2.   Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir pieņemt nolēmumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Biroja noslēgtā līgumā.

3.   Attiecībā uz atbildību, kas nav līgumiska, Birojs saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopēji visu dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījis Birojs vai tā darbinieki, pildot savus pienākumus.

4.   Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir strīdi, kas saistīti ar jebkuru zaudējumu atlīdzināšanu, kā minēts 3. punktā.

5.   Darbinieku personisko atbildību pret Biroju reglamentē ar viņiem attiecīgi piemērojamiem civildienesta noteikumiem vai nodarbināšanas kārtības noteikumiem.

47. pants

Novērtējums un pārskats

1.   Vēlākais trīs gadu laikā pēc Biroja darbības uzsākšanas, atbilstoši 54. pantam Birojs pasūta neatkarīgu ārējo novērtējumu par saviem sasniegtajiem rezultātiem, pamatojoties uz darba uzdevumu, ko izdevusi Biroja valde, vienojoties ar Komisiju. Šis novērtējums tiek veikts attiecībā uz Biroja ietekmi uz praktisko sadarbību patvēruma jomā un uz kopējo Eiropas patvēruma sistēmu. Tajā jo īpaši apskata iespējamo vajadzību mainīt vai paplašināt Biroja uzdevumus, tostarp šādas uzdevumu maiņas vai paplašināšanas finansiālās sekas. Šajā izvērtējumā izskata arī vadības struktūras piemērotību, lai veiktu Biroja uzdevumus. Novērtējumā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Kopienas, gan valstu līmenī.

2.   Biroja valde, vienojoties ar Komisiju, lemj par turpmāko izvērtējumu grafiku, ņemot vērā 1. punktā minētā izvērtējuma ziņojuma rezultātus.

48. pants

Administratīvā kontrole

Uz Biroja darbībām saskaņā ar Līguma 195. pantu attiecas Ombuda uzraudzība.

49. pants

Sadarbība ar trešām valstīm un asociētajām valstīm

1.   Birojs ir atvērts to valstu līdzdalībai, kuras ir noslēgušas nolīgumus ar ║ Kopienu, pamatojoties uz kuriem tās ir pieņēmušas un piemēro Kopienas tiesību aktus jomā, uz ko attiecas šī regula. Atbilstīgi šo nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem tiek izstrādāta kārtība, kurā jo īpaši paredz veidu, apjomu un procedurālos aspektus šo valstu līdzdalībai Biroja darbā. Šī kārtība jo īpaši ietver noteikumus par līdzdalību Biroja pieņemtajās iniciatīvās, finanšu iemaksās un personālā. Attiecībā uz personāla jautājumiem minētie nolīgumi visos gadījumos ir saskaņā ar ║ Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

2.   Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar Biroja darbībām, ciktāl tas nepieciešams tā uzdevumu pildīšanai, un vienojoties ar Komisiju, Birojs
  savu pilnvaru robežās
  atvieglo dalībvalstu un trešo valstu operatīvo sadarbību Eiropas Savienības ārējo attiecību politikas ietvaros un var arī sadarboties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm par tehniskiem aspektiem jomās, kuras reglamentē šī regula, saskaņā ar darba nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm iestādēm, un atbilstīgi Līguma attiecīgajiem noteikumiem.

50. pants

Biroja sadarbība ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos

Birojs sadarbojas ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos tajās jomās, ko reglamentē šī regula, saskaņā ar darba nolīgumiem, kas noslēgti ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos.

Birojs var piešķirt subsīdijas Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstajam komisāram bēgļu jautājumos. Šādu subsīdiju mērķis ir finansēt darbības, lai Birojs varētu saņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos īpašās zināšanas patvēruma jomā, balstoties uz stabilām un ilgtspējīgām attiecībām. Šīs darbības ir daļa no priviliģētajām sadarbības attiecībām, kas izveidotas starp Biroju un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augsto komisāru bēgļu jautājumos, kā tas noteikts šajā pantā, kā arī 2. panta 5. punktā, 9. panta 1. punktā, 25. panta 4. punktā, 32. panta 8. punktā, 33. panta 2. punktā un 51. panta 4. punktā. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 75. pantu piemēro Finanšu Regulas ║, kā arī tās īstenošanas kārtības attiecīgos noteikumus ║.

51. pants

Konsultatīvais forums

1.
     
  Birojs strādā ciešā sadarbībā ar NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un komptentajām iestādēm, kuras darbojas patvēruma politikas jomā vietējā, reģionālā, valsts, Eiropas vai starptautiskā līmenī, un tālab izveido konsultatīvo forumu.

2.
     
  Vietējās iestādes, kurām ir svarīga nozīme un zināšanas patvēruma politikas jomā, iekļauj k onsultatīvajā forumā.

3.
     
  Konsultatīvais forums veido mehānismu informācijas apmaiņai un zināšanu apkopošanai. Tas nodrošina Biroja un ieinteresēto personu ciešu sadarbību un sniedz savas īpašās zināšanas un padomu patvēruma jomā
  .

4.
     
  Konsultatīvajā forumā var piedalīties visas kompetentās ieinteresētās personas atbilstīgi 1. punktam. Birojs konsultējas ar Konsultatīvā foruma locekļiem, ņemot vērā konkrētas vajadzības, kas saistītas ar jomām, kuras identificētas kā Biroja darbības prioritātes.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos ir pilntiesīgs konsultatīvā foruma loceklis.

5.
     
  Birojs jo īpaši vēršas pie Konsultatīvā foruma par:

| a) | ierosinājumu iesniegšanu Biroja valdei par gada darba programmu, kas jāpieņem saskaņā ar 29. panta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

ierosinājumu iesniegšanu Biroja valdei par gada darba programmu, kas jāpieņem saskaņā ar 29. panta d) apakšpunktu;

| b) | informācijas atpakaļ nodošanu Biroja valdei un par uzraudzības pasākumu ierosināšanu attiecībā uz 29. panta c) punktā minēto gada pārskata ziņojumu, kā arī attiecībā uz 12. panta 1. punktā minēto ziņojumu par situāciju patvēruma jomā Eiropas Savienībā, un |
| --- | --- |

b)

informācijas atpakaļ nodošanu Biroja valdei un par uzraudzības pasākumu ierosināšanu attiecībā uz 29. panta c) punktā minēto gada pārskata ziņojumu, kā arī attiecībā uz 12. panta 1. punktā minēto ziņojumu par situāciju patvēruma jomā Eiropas Savienībā, un

| c) | konferenču, semināru un sanāksmju iznākumu un ieteikumu, kas saistīti ar Biroja valdes darbu, paziņošanu izpilddirektoram un izpildu komitejai. |
| --- | --- |

c)

konferenču, semināru un sanāksmju iznākumu un ieteikumu, kas saistīti ar Biroja valdes darbu, paziņošanu izpilddirektoram un izpildu komitejai.

6.
     
  Izpilddirektors atbild par konsultatīvā foruma koordinēšanu.

7.
     
  Konsultatīvais forums sanāk vismaz divas reizes gadā.

52. pants

Sadarbība ar FRONTEX, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru un citām Kopienas struktūrām, kā arī ar starptautiskajām organizācijām

Birojs sadarbojas ar Kopienas struktūrām, kuru darbība ir saistīta ar Biroja darbības jomu, un jo īpaši ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, kā arī ar starptautiskajām organizācijām jomās, kuras reglamentē šī regula, saskaņā ar darbības nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm struktūrām atbilstoši EK līguma noteikumiem un noteikumiem par šo struktūru kompetenci.

Sadarbība ļaut izveidot sinerģiju starp attiecīgajām struktūrām un izvairīties no centienu un darbu dublēšanās, kas veikti saskaņā ar dažādu struktūru pilnvarām.

53. pants

Mītnes nolīgums un darbības nosacījumi

Nepieciešamie noteikumi attiecībā uz Biroja izmitināšanu uzņēmējā dalībvalstī un aprīkojumu, ko šī dalībvalsts ir nodevusi Biroja rīcībā, kā arī īpašie noteikumi, ko Biroja uzņēmējā dalībvalstī piemēro izpilddirektoram, Biroja valdes locekļiem, Biroja personālam un viņu ģimenes locekļiem, ir noteikt mītnes nolīgumā starp Biroju un uzņēmēju dalībvalsti, kas noslēgts pēc tam, kad saņemts Biroja valdes apstiprinājums. Biroja uzņēmēja dalībvalsts nodrošina labākos iespējamos apstākļus Biroja labai darbībai, tostarp uz Eiropu vērstu bērnu daudzvalodu izglītību un piemērotus transporta savienojumus.

54. pants

Biroja darbības uzsākšana

Birojs savu darbību uzsāk vēlākais viena gada laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Komisija uzņemas atbildību par Biroja izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir pietiekami darbotiesspējīgs, lai pats izpildītu savu budžetu.

Šajā nolūkā

| — | līdz brīdim, kad Biroja izpilddirektors uzsāk savu funkciju pildīšanu pēc tam, kad to iecēlusi Biroja valde atbilstīgi 30. pantā paredzētajiem noteikumiem, Komisijas ierēdnis kā pagaidu izpilddirektors var pildīt Biroja izpilddirektoram noteiktās funkcijas; |
| --- | --- |

—

līdz brīdim, kad Biroja izpilddirektors uzsāk savu funkciju pildīšanu pēc tam, kad to iecēlusi Biroja valde atbilstīgi 30. pantā paredzētajiem noteikumiem, Komisijas ierēdnis kā pagaidu izpilddirektors var pildīt Biroja izpilddirektoram noteiktās funkcijas;

| — | Komisijas ierēdņi pagaidu izpilddirektora vai izpilddirektora atbildībā var pildīt Birojam noteiktos uzdevumus. |
| --- | --- |

—

Komisijas ierēdņi pagaidu izpilddirektora vai izpilddirektora atbildībā var pildīt Birojam noteiktos uzdevumus.

Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām, kas iekļautas Biroja budžetā, ja to ir apstiprinājusi Biroja valde, un var slēgt līgumus, tostarp pēc Biroja štatu saraksta pieņemšanas – arī darba līgumus.

55. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [...] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C

1

(2)  OV C

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija Nostāja.

(4)  

  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

4

OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(5)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

6

(7)  

  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

7

OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(8)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

8

(9)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

9

(10)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

10

(11)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

11

(12)  OV L ...

12

OV L ...

(13)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

13

(14)  OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

14

(15)  
  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

15

OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/453

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaDivpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām ***I

P6_TA(2009)0380

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu slēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām (COM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0893),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 61. panta c) apakšpunktu, 65. pantu un 67. panta 5. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0001/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0270/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaP6_TC1-COD(2008)0259

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un nolīgumu noslēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par konkrētiem jautājumiem saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām un ārpuslīgumiskām saistībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 662/2009.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/454

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaProgramma “MEDIA Mundus” sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ***I

P6_TA(2009)0381

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido programmu MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (COM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0892),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C6-0011/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A6-0260/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaP6_TC1-COD(2008)0258

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2009/EK, ar ko izveido programmu sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ( MEDIA Mundus )

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1041/2009/EK.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/455

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaKopīgi noteikumi attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās ***I

P6_TA(2009)0382

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (COM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0121),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza šo priekšlikumu Parlamentam (C6-0097/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0274/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaP6_TC1-COD(2009)0042

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2009. gada 7. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2009, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja pirmajā lasījumā atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (EK) Nr. 545/2009.)

---

| 5.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 212/456

---

Ceturtdiena, 2009. gada 7. maijaDivpusēji nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm par spriedumiem un lēmumiem ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības lietās un uzturēšanas pienākumu lietās *

P6_TA(2009)0383

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido procedūru sarunu risināšanai un divpusēju nolīgumu slēgšanai starp dalībvalstīm un trešām valstīm par nozaru jautājumiem un attiecībā uz jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības un uzturēšanas pienākumu lietās un tiesību aktiem, kas piemērojami lietām, kuras saistītas ar uzturēšanas pienākumiem (COM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2008)0894),

ņemot vērā EK līguma 61. panta c) apakšpunktu, 65. pantu un 67. panta 2. un 5. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0035/2009),

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A6-0265/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 54 |
| Regulas priekšlikums


  Virsraksts |
| | |
| Grozījums Nr. 55 |
| Regulas priekšlikums


  1. apsvērums |
| (1) | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”) IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Virsraksts

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

(1)

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”) IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās.

| (1) | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”)
  trešās daļas
  IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk “EK līgums”)
  trešās daļas
  IV sadaļā paredzēts juridiskais pamats Kopienas tiesību aktu pieņemšanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| (2) | Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli reglamentē nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli reglamentē nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

| (2) | Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli reglamentē nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm.
  Šādu nolīgumu ir visai daudz un nereti tie atspoguļo īpašas saites starp dalībvalsti un konkrētu trešo valsti, un to mērķis ir sniegt atbilstošu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu iesaistīto pušu konkrētās vajadzības. |
| --- | --- |

(2)

Tiesu iestāžu sadarbību civillietās starp dalībvalstīm un trešām valstīm tradicionāli reglamentē nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm.
  Šādu nolīgumu ir visai daudz un nereti tie atspoguļo īpašas saites starp dalībvalsti un konkrētu trešo valsti, un to mērķis ir sniegt atbilstošu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu iesaistīto pušu konkrētās vajadzības.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| (3) | EK līguma 307. pantā paredzēta prasība
  novērst
  nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem,
  kas noslēgti starp dalībvalstīm un
  trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību pārskatīt
  šos
  nolīgumus. |
| --- | --- |

(3)

EK līguma 307. pantā paredzēta prasība
  novērst
  nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem,
  kas noslēgti starp dalībvalstīm un
  trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību pārskatīt
  šos
  nolīgumus.

| (3) | EK līguma 307. pantā paredzēta prasība
  dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu
  nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem,
  ko dalībvalstis noslēgušas ar
  trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību pārskatīt
  šādus
  nolīgumus. |
| --- | --- |

(3)

EK līguma 307. pantā paredzēta prasība
  dalībvalstīm veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu
  nesaderību starp Kopienas acquis un starptautiskiem nolīgumiem,
  ko dalībvalstis noslēgušas ar
  trešām valstīm. Tas var būt saistīts ar vajadzību pārskatīt
  šādus
  nolīgumus.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Var
  arī rasties vajadzība slēgt tādus jaunus nolīgumus ar trešām valstīm, kuri
  reglamentē
  civiltiesību
  jomas
  , kas ir EK līguma IV sadaļas darbības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Var
  arī rasties vajadzība slēgt tādus jaunus nolīgumus ar trešām valstīm, kuri
  reglamentē
  civiltiesību
  jomas
  , kas ir EK līguma IV sadaļas darbības jomā.

| (4) | Lai varētu sniegt atbilstošu tiesisko regulējumu un nodrošinātu dalībvalsts konkrētās vajadzības tās attiecībās ar trešo valsti, var
  arī rasties
  acīmredzama
  vajadzība slēgt tādus jaunus nolīgumus ar trešām valstīm, kuri
  saistīti ar
  civiltiesību
  jomām
  , kas ir EK līguma
  trešās daļas
  IV sadaļas darbības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Lai varētu sniegt atbilstošu tiesisko regulējumu un nodrošinātu dalībvalsts konkrētās vajadzības tās attiecībās ar trešo valsti, var
  arī rasties
  acīmredzama
  vajadzība slēgt tādus jaunus nolīgumus ar trešām valstīm, kuri
  saistīti ar
  civiltiesību
  jomām
  , kas ir EK līguma
  trešās daļas
  IV sadaļas darbības jomā.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | EKT
  2006. gada 7. februāra atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu
  ārējo
  kompetenci
  risināt sarunas un
  slēgt
  nolīgumus
  ar trešām valstīm
  par vairākiem svarīgiem jautājumiem, kas minēti EK līguma IV sadaļā
  .
  Jo īpaši Tiesa apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt starptautiskus nolīgumus ar trešām valstīm
  par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus
  , kuri inter alia izklāstīti
  Regulā (EK) Nr. 44/2001 (“Brisele I”)
  , īpaši
  par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās. |
| --- | --- |

(5)

EKT
  2006. gada 7. februāra atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu
  ārējo
  kompetenci
  risināt sarunas un
  slēgt
  nolīgumus
  ar trešām valstīm
  par vairākiem svarīgiem jautājumiem, kas minēti EK līguma IV sadaļā
  .
  Jo īpaši Tiesa apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt starptautiskus nolīgumus ar trešām valstīm
  par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus
  , kuri inter alia izklāstīti
  Regulā (EK) Nr. 44/2001 (“Brisele I”)
  , īpaši
  par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās.

| (5) | Eiropas Kopienu Tiesa
  2006. gada 7. februāra atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt
  starptautisku nolīgumu (piemēram, Lugāno konvenciju)
  ar trešām valstīm par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus
  Padomes
  Regulā (EK) Nr. 44/2001 
  (2000. gada 22. decembris)
  ) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (“Brisele I”) (1). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Kopienu Tiesa
  2006. gada 7. februāra atzinumā 1/03 saistībā ar jaunās Lugāno konvencijas noslēgšanu apstiprināja, ka Kopiena ir ieguvusi ekskluzīvu kompetenci slēgt
  starptautisku nolīgumu (piemēram, Lugāno konvenciju)
  ar trešām valstīm par jautājumiem, kas ietekmē noteikumus
  Padomes
  Regulā (EK) Nr. 44/2001 
  (2000. gada 22. decembris)
  ) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (“Brisele I”) (1).

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| (6) | Tādējādi saskaņā
  ar EK līguma 300. pantu
  minētos
  nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm
  slēdz Kopiena, ciktāl tie ir Kopienas kompetencē
  . |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi saskaņā
  ar EK līguma 300. pantu
  minētos
  nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm
  slēdz Kopiena, ciktāl tie ir Kopienas kompetencē
  .

| (6) | Saskaņā
  ar EK līguma 300. pantu
  , Kopiena slēdz tos
  nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm
  , kuri attiecas uz jautājumiem, kas ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē
  . |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā
  ar EK līguma 300. pantu
  , Kopiena slēdz tos
  nolīgumus starp Kopienu un trešām valstīm
  , kuri attiecas uz jautājumiem, kas ir Kopienas ekskluzīvajā kompetencē
  .

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| (7) | EK līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt šā Līguma mērķus. Šis
  patiesas
  sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences. |
| --- | --- |

(7)

EK līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt šā Līguma mērķus. Šis
  patiesas
  sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences.

| (7) | EK līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt šā Līguma mērķus. Šis
  uzticamas
  sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences. |
| --- | --- |

(7)

EK līguma 10. pantā noteikts, ka dalībvalstis atvieglina Kopienas uzdevumu veikšanu un atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt šā Līguma mērķus. Šis
  uzticamas
  sadarbības pienākums ir vispārēji piemērojams un nav atkarīgs no Kopienas ekskluzīvās kompetences.

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| (8) | Vajadzīgs novērtējums par to, vai Kopiena ir pietiekami ieinteresēta aizstāt ar Kopienas nolīgumiem visus spēkā esošos vai ierosinātos divpusējos nolīgumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Līdz ar to jāizveido procedūra, kurai ir divkārši mērķi. Pirmkārt, jāļauj Kopienai izvērtēt, vai pastāv šāda pietiekama Kopienas ieinteresētība konkrēta divpusēja nolīguma noslēgšanā. Otrkārt, jāpilnvaro dalībvalstis noslēgt attiecīgo nolīgumu, ja Kopiena šobrīd nav ieinteresēta noslēgt šādu nolīgumu. |
| --- | --- |

(8)

Vajadzīgs novērtējums par to, vai Kopiena ir pietiekami ieinteresēta aizstāt ar Kopienas nolīgumiem visus spēkā esošos vai ierosinātos divpusējos nolīgumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Līdz ar to jāizveido procedūra, kurai ir divkārši mērķi. Pirmkārt, jāļauj Kopienai izvērtēt, vai pastāv šāda pietiekama Kopienas ieinteresētība konkrēta divpusēja nolīguma noslēgšanā. Otrkārt, jāpilnvaro dalībvalstis noslēgt attiecīgo nolīgumu, ja Kopiena šobrīd nav ieinteresēta noslēgt šādu nolīgumu.

svītrots

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| (9) | Jāizveido
  saskaņota un pārredzama procedūra, ar kuru
  ārkārtējos apstākļos
  pilnvaro
  dalībvalstis
  grozīt spēkā
  esošos nolīgumus ar trešām valstīm
  vai risināt sarunas un noslēgt
  jaunus nolīgumus
  , īpaši ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot
  savas ārējās kompetences
  , lai noslēgtu nolīgumu. Šī procedūra neskar Kopienas ekskluzīvo kompetenci un EK līguma 300. un 307. pantu.
  Tā kā tā ir atkāpe no noteikuma, ka Kopienai ir ekskluzīva kompetence slēgt starptautiskus nolīgumus par šiem jautājumiem, ierosinātā procedūra
  ir jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tās darbības jomai ir jābūt ierobežotai. |
| --- | --- |

(9)

Jāizveido
  saskaņota un pārredzama procedūra, ar kuru
  ārkārtējos apstākļos
  pilnvaro
  dalībvalstis
  grozīt spēkā
  esošos nolīgumus ar trešām valstīm
  vai risināt sarunas un noslēgt
  jaunus nolīgumus
  , īpaši ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot
  savas ārējās kompetences
  , lai noslēgtu nolīgumu. Šī procedūra neskar Kopienas ekskluzīvo kompetenci un EK līguma 300. un 307. pantu.
  Tā kā tā ir atkāpe no noteikuma, ka Kopienai ir ekskluzīva kompetence slēgt starptautiskus nolīgumus par šiem jautājumiem, ierosinātā procedūra
  ir jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tās darbības jomai ir jābūt ierobežotai.

| (9) | Attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par specifiskiem civiltiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence, jāizveido
  saskaņota un pārredzama procedūra, ar kuru
  dalībvalsti
  pilnvaro grozīt spēkā
  esošu nolīgumu
  vai risināt sarunas un noslēgt
  jaunu nolīgumu
  , īpaši ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot
  savu ārējo kompetenci
  , lai noslēgtu nolīgumu
  , pamatojoties uz jau pastāvošu sarunu mandātu vai uz turpmāk plānotu mandātu
  . Šī procedūra neskar Kopienas ekskluzīvo kompetenci un EK līguma 300. un 307. pantu.
  Tā
  ir jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tai jābūt ierobežotai darbības jomas un laika ziņā. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz nolīgumiem ar trešām valstīm par specifiskiem civiltiesību jautājumiem, uz kuriem attiecas Kopienas ekskluzīvā kompetence, jāizveido
  saskaņota un pārredzama procedūra, ar kuru
  dalībvalsti
  pilnvaro grozīt spēkā
  esošu nolīgumu
  vai risināt sarunas un noslēgt
  jaunu nolīgumu
  , īpaši ja Kopiena nav norādījusi nodomu īstenot
  savu ārējo kompetenci
  , lai noslēgtu nolīgumu
  , pamatojoties uz jau pastāvošu sarunu mandātu vai uz turpmāk plānotu mandātu
  . Šī procedūra neskar Kopienas ekskluzīvo kompetenci un EK līguma 300. un 307. pantu.
  Tā
  ir jāuzskata par izņēmuma pasākumu, un tai jābūt ierobežotai darbības jomas un laika ziņā.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| (9a) | Šo regulu nevajadzētu piemērot, ja Kopiena ar attiecīgo trešo valsti vai attiecīgajām trešām valstīm jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu. Uzskatīt, ka divi nolīgumi ir par vienu un to pašu jautājumu vajadzētu tikai tad un tikai tādā mērā, ja un ciktāl šie nolīgumi savā būtībā reglamentē vienu un to pašu konkrēto juridisko jautājumu. Noteikumus, kuros pausts vienīgi vispārējs nolūks sadarboties šajos jautājumos, nevajadzētu uzskatīt par tādiem noteikumiem, kuri attiecas uz vienu un to pašu jautājumu. |
| --- | --- |

(9a)

Šo regulu nevajadzētu piemērot, ja Kopiena ar attiecīgo trešo valsti vai attiecīgajām trešām valstīm jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu. Uzskatīt, ka divi nolīgumi ir par vienu un to pašu jautājumu vajadzētu tikai tad un tikai tādā mērā, ja un ciktāl šie nolīgumi savā būtībā reglamentē vienu un to pašu konkrēto juridisko jautājumu. Noteikumus, kuros pausts vienīgi vispārējs nolūks sadarboties šajos jautājumos, nevajadzētu uzskatīt par tādiem noteikumiem, kuri attiecas uz vienu un to pašu jautājumu.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| (9b) | Šai regulai vajadzētu attiekties uz dažiem reģionāliem nolīgumiem, uz kuriem ir atsauces spēkā esošos Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

(9b)

Šai regulai vajadzētu attiekties uz dažiem reģionāliem nolīgumiem, uz kuriem ir atsauces spēkā esošos Kopienas tiesību aktos.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

9.c apsvērums (jauns)

| (9c) | Komisijai jānosaka prioritātes, lai izstrādātu Kopienas ārējo attiecību politiku attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās saskaņā ar pamatnostādnēm, ko nākotnē varētu pieņemt Padome. |
| --- | --- |

(9c)

Komisijai jānosaka prioritātes, lai izstrādātu Kopienas ārējo attiecību politiku attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās saskaņā ar pamatnostādnēm, ko nākotnē varētu pieņemt Padome.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| (10) | Regulu piemēro vienīgi nolīgumiem, kas attiecas uz nozaru jautājumiem, kuri saistīti ar tādām jomām kā jurisdikcija, spriedumu un lēmumu atzīšana un izpilde laulības lietās, lietās par vecāku atbildību un uzturēšanas pienākumiem un piemērojamiem tiesību aktiem lietās, kas attiecas uz uzturēšanas pienākumiem. |
| --- | --- |

(10)

Regulu piemēro vienīgi nolīgumiem, kas attiecas uz nozaru jautājumiem, kuri saistīti ar tādām jomām kā jurisdikcija, spriedumu un lēmumu atzīšana un izpilde laulības lietās, lietās par vecāku atbildību un uzturēšanas pienākumiem un piemērojamiem tiesību aktiem lietās, kas attiecas uz uzturēšanas pienākumiem.

svītrots

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| (11) | Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru
  ierosina
  dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību,
  pilnvarojums ir vajadzīgs gan lai sāktu
  vai
  turpinātu
  sarunas,
  gan
  lai noslēgtu nolīgumu.
  Tas ļaus
  Komisijai novērtēt sarunu
  (iespējamā)
  iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesībām.
  Attiecīgos gadījumos Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt, lai ierosinātajos nolīgumos tiktu iekļauti konkrēti punkti. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru
  ierosina
  dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību,
  pilnvarojums ir vajadzīgs gan lai sāktu
  vai
  turpinātu
  sarunas,
  gan
  lai noslēgtu nolīgumu.
  Tas ļaus
  Komisijai novērtēt sarunu
  (iespējamā)
  iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesībām.
  Attiecīgos gadījumos Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes vai pieprasīt, lai ierosinātajos nolīgumos tiktu iekļauti konkrēti punkti.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru
  paredzējusi noslēgt
  dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to noteikumiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību,
  un arī nodrošinātu, ka šis nolīgums nekaitē Kopienas pieņemtajai ārējo attiecību politikai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai par saviem nodomiem, lai saņemtu pilnvarojumu sākt
  vai
  turpināt oficiālas
  sarunas
  par nolīgumu
  ,
  kā arī
  lai noslēgtu nolīgumu.
  Šādu paziņojumu vajadzētu nosūtīt vēstulē vai ar elektroniskajiem saziņas līdzekļiem. Tajā vajadzētu iekļauj visu būtisko informāciju un dokumentus, kas ļautu
  Komisijai novērtēt sarunu iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesībām. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka nolīgums, kuru
  paredzējusi noslēgt
  dalībvalsts, nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to noteikumiem izveidotās sistēmas pienācīgu darbību,
  un arī nodrošinātu, ka šis nolīgums nekaitē Kopienas pieņemtajai ārējo attiecību politikai, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpaziņo Komisijai par saviem nodomiem, lai saņemtu pilnvarojumu sākt
  vai
  turpināt oficiālas
  sarunas
  par nolīgumu
  ,
  kā arī
  lai noslēgtu nolīgumu.
  Šādu paziņojumu vajadzētu nosūtīt vēstulē vai ar elektroniskajiem saziņas līdzekļiem. Tajā vajadzētu iekļauj visu būtisko informāciju un dokumentus, kas ļautu
  Komisijai novērtēt sarunu iznākuma paredzamo ietekmi uz Kopienas tiesībām.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| (11a) | Jāveic novērtējumu pat to, vai Kopiena ir ieinteresēta noslēgt divpusēju nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti vai attiecīgā gadījumā aizstāt spēkā esošu divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti ar Kopienas nolīgumu.




  Tāpēc visas dalībvalstis vajadzētu informēt par ikvienu paziņojumu, kuru Komisija saņēmusi saistībā ar kādas dalībvalsts paredzēto nolīgumu, lai ļautu pārējām dalībvalstīm izrādīt interesi pievienoties paziņojumu sniegušās dalībvalsts iniciatīvai. Ja pēc šīs informācijas apmaiņas varētu secināt, ka Kopiena ir ieinteresēta, Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju ierosināt sarunu mandātu, lai noslēgtu Kopienas nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti. |
| --- | --- |

(11a)

Jāveic novērtējumu pat to, vai Kopiena ir ieinteresēta noslēgt divpusēju nolīgumu starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti vai attiecīgā gadījumā aizstāt spēkā esošu divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti ar Kopienas nolīgumu.

Tāpēc visas dalībvalstis vajadzētu informēt par ikvienu paziņojumu, kuru Komisija saņēmusi saistībā ar kādas dalībvalsts paredzēto nolīgumu, lai ļautu pārējām dalībvalstīm izrādīt interesi pievienoties paziņojumu sniegušās dalībvalsts iniciatīvai. Ja pēc šīs informācijas apmaiņas varētu secināt, ka Kopiena ir ieinteresēta, Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju ierosināt sarunu mandātu, lai noslēgtu Kopienas nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

11.b apsvērums (jauns)

| (11b) | Ja Komisija no dalībvalsts pieprasa papildu informāciju saistībā ar novērtējumu par to, vai dalībvalsti vajadzētu pilnvarot sākt sarunas ar trešo valsti vai trešām valstīm, tad šādam pieprasījumam nevajadzētu ietekmēt laika posmu, kurā Komisijai jāsniedz pamatots lēmums par attiecīgās dalībvalsts pieteikumu sākt šādas sarunas. |
| --- | --- |

(11b)

Ja Komisija no dalībvalsts pieprasa papildu informāciju saistībā ar novērtējumu par to, vai dalībvalsti vajadzētu pilnvarot sākt sarunas ar trešo valsti vai trešām valstīm, tad šādam pieprasījumam nevajadzētu ietekmēt laika posmu, kurā Komisijai jāsniedz pamatots lēmums par attiecīgās dalībvalsts pieteikumu sākt šādas sarunas.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

11.c apsvērums (jauns)

| (11c) | Pilnvarojot sākt oficiālas sarunas, Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu spēt ierosināt sarunu pamatnostādnes vai lūgt paredzētajā nolīgumā iekļaut konkrētus punktus. Visos sarunu posmos Komisiju vajadzētu pilnībā informēt par jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā, un saistībā ar šiem jautājumiem tai varētu atļaut piedalīties sarunās kā novērotājai. |
| --- | --- |

(11c)

Pilnvarojot sākt oficiālas sarunas, Komisijai vajadzības gadījumā vajadzētu spēt ierosināt sarunu pamatnostādnes vai lūgt paredzētajā nolīgumā iekļaut konkrētus punktus. Visos sarunu posmos Komisiju vajadzētu pilnībā informēt par jautājumiem, kas ir šīs regulas darbības jomā, un saistībā ar šiem jautājumiem tai varētu atļaut piedalīties sarunās kā novērotājai.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

11.d apsvērums (jauns)

| (11d) | Paziņojot Komisijai par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti, dalībvalstīm ir jāinformē Komisija tikai par tām sastāvdaļām, kas ir svarīgas, lai tā varētu veikt novērtējumu. Komisijas apstiprinājumam un jebkādām iespējamām sarunu pamatnostādnēm vai attiecīgā gadījumā Komisijas atteikumam būtu jāattiecas tikai uz tiem jautājumiem, kuri ir šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(11d)

Paziņojot Komisijai par nodomu sākt sarunas ar trešo valsti, dalībvalstīm ir jāinformē Komisija tikai par tām sastāvdaļām, kas ir svarīgas, lai tā varētu veikt novērtējumu. Komisijas apstiprinājumam un jebkādām iespējamām sarunu pamatnostādnēm vai attiecīgā gadījumā Komisijas atteikumam būtu jāattiecas tikai uz tiem jautājumiem, kuri ir šīs regulas darbības jomā.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

11.e apsvērums (jauns)

| (11e) | Eiropas Parlaments, Padome un dalībvalstis būtu jāinformē par ikvienu šajā regulā minēto paziņojumu Komisijai, kurš saistīts ar ierosinātiem vai sarunu gaitā panāktiem nolīgumiem, kā arī par ikvienu šajā regulā minēto pamatoto Komisijas lēmumu. Tomēr šai informācijai būtu pilnībā jāatbilst visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām. |
| --- | --- |

(11e)

Eiropas Parlaments, Padome un dalībvalstis būtu jāinformē par ikvienu šajā regulā minēto paziņojumu Komisijai, kurš saistīts ar ierosinātiem vai sarunu gaitā panāktiem nolīgumiem, kā arī par ikvienu šajā regulā minēto pamatoto Komisijas lēmumu. Tomēr šai informācijai būtu pilnībā jāatbilst visām piemērojamām konfidencialitātes prasībām.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

11.f apsvērums (jauns)

| (11f) | Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai vajadzētu nodrošināt, ka ar konfidenciālo informāciju rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2). |
| --- | --- |

(11f)

Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai vajadzētu nodrošināt, ka ar konfidenciālo informāciju rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2).

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

11.g apsvērums (jauns)

| (11g) | Ja Komisija, pamatojoties uz veiktajiem novērtējumiem, paredz nepiešķirt pilnvarojumu oficiālu sarunu sākšanai vai panāktā nolīguma noslēgšanai, tai pirms pamatota lēmuma sagatavošanas būtu jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinums. Ja minētais attiecas uz sarunu gaitā panākta nolīguma noslēgšanu, atzinums būtu jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(11g)

Ja Komisija, pamatojoties uz veiktajiem novērtējumiem, paredz nepiešķirt pilnvarojumu oficiālu sarunu sākšanai vai panāktā nolīguma noslēgšanai, tai pirms pamatota lēmuma sagatavošanas būtu jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinums. Ja minētais attiecas uz sarunu gaitā panākta nolīguma noslēgšanu, atzinums būtu jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| (12) | Lai nodrošinātu, ka nolīgums nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās, nolīgumā ir jāparedz tā denonsēšana,
  kad
  par tiem pašiem jautājumiem
  tiek noslēgts Kopienas nolīgums
  ar to pašu trešo valsti. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu, ka nolīgums nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās, nolīgumā ir jāparedz tā denonsēšana,
  kad
  par tiem pašiem jautājumiem
  tiek noslēgts Kopienas nolīgums
  ar to pašu trešo valsti.

| (12) | Lai nodrošinātu, ka nolīgums
  , par kuru vienošanās jau ir panākta,
  nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās, nolīgumā būtu jāparedz
  vai nu
  tā
  daļēja vai pilnīga
  denonsēšana,
  ja Kopiena vai Kopiena un tās dalībvalstis noslēdz nolīgumu
  par tiem pašiem jautājumiem ar to pašu trešo valsti
  , vai arī atbilstīgu noteikumu tieša aizstāšana ar šāda sekojoša nolīguma noteikumiem
  . |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu, ka nolīgums
  , par kuru vienošanās jau ir panākta,
  nerada šķēršļus Kopienas ārējās politikas īstenošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās, nolīgumā būtu jāparedz
  vai nu
  tā
  daļēja vai pilnīga
  denonsēšana,
  ja Kopiena vai Kopiena un tās dalībvalstis noslēdz nolīgumu
  par tiem pašiem jautājumiem ar to pašu trešo valsti
  , vai arī atbilstīgu noteikumu tieša aizstāšana ar šāda sekojoša nolīguma noteikumiem
  .

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| (13) | Jāparedz pārejas pasākumi,
  kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī
  dalībvalstis
  risina vai arī ir
  pabeigušas
  sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav
  izteikušas
  piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. |
| --- | --- |

(13)

Jāparedz pārejas pasākumi,
  kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī
  dalībvalstis
  risina vai arī ir
  pabeigušas
  sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav
  izteikušas
  piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.

| (13) | Būtu jāiekļauj noteikums par pārejas pasākumiem
  , kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī
  dalībvalsts
  risina vai arī
  ir pabeigusi
  sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav
  izteikusi
  piekrišanu uzņemties nolīguma saistības. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāiekļauj noteikums par pārejas pasākumiem
  , kas attiecas uz situācijām, kad šīs regulas spēkā stāšanās brīdī
  dalībvalsts
  risina vai arī
  ir pabeigusi
  sarunas ar trešo valsti, bet vēl nav
  izteikusi
  piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Lai nodrošinātu pietiekamas informācijas apkopošanu par šīs regulas piemērošanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums ne agrāk kā 8 gadus pēc tās pieņemšanas. Šajā ziņojumā, īstenojot savas prerogatīvas, Komisijai būtu jāapstiprina šīs regulas pagaidu raksturs vai jāizsver, vai šo regulu būtu jāaizstāj ar citu regulu, kurā aptverti tie paši jautājumi vai iekļauti arī citi jautājumi, kas ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē, un kurus reglamentē citi Kopienas instrumenti. |
| --- | --- |

(13a)

Lai nodrošinātu pietiekamas informācijas apkopošanu par šīs regulas piemērošanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums ne agrāk kā 8 gadus pēc tās pieņemšanas. Šajā ziņojumā, īstenojot savas prerogatīvas, Komisijai būtu jāapstiprina šīs regulas pagaidu raksturs vai jāizsver, vai šo regulu būtu jāaizstāj ar citu regulu, kurā aptverti tie paši jautājumi vai iekļauti arī citi jautājumi, kas ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē, un kurus reglamentē citi Kopienas instrumenti.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| (13b) | Ja ziņojumā, kuru Komisijai jāiesniedz, sniegts apstiprinājums regulas pagaidu raksturam, dalībvalstij tomēr pēc ziņojuma iesniegšanas vajadzētu spēt informēt Komisiju par notiekošajām vai jau izziņotajām sarunām, lai saņemtu pilnvarojumu oficiālu sarunu uzsākšanai. |
| --- | --- |

(13b)

Ja ziņojumā, kuru Komisijai jāiesniedz, sniegts apstiprinājums regulas pagaidu raksturam, dalībvalstij tomēr pēc ziņojuma iesniegšanas vajadzētu spēt informēt Komisiju par notiekošajām vai jau izziņotajām sarunām, lai saņemtu pilnvarojumu oficiālu sarunu uzsākšanai.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| (14) | Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. |
| --- | --- |

(14)

Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību.

svītrots

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| (15) | Atbilstīgi Līguma 5. pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstīgi Līguma 5. pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai.

| (15) | Atbilstīgi
  EK
  līguma 5. pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15)

Atbilstīgi
  EK
  līguma 5. pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| (16) | Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā
  ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam,
  piedalās
  šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā, ciktāl tās piedalījās tās regulas pieņemšanā un piemērošanā, uz kuru attiecas šī regula, vai ciktāl pēc to pieņemšanas tās ir pieņēmušas iepriekšējās regulas. |
| --- | --- |

(16)

Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā
  ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam,
  piedalās
  šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā, ciktāl tās piedalījās tās regulas pieņemšanā un piemērošanā, uz kuru attiecas šī regula, vai ciktāl pēc to pieņemšanas tās ir pieņēmušas iepriekšējās regulas.

| (16) | Saskaņā
  ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam,
  Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas savu vēlmi piedalīties
  šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā
  ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam,
  Apvienotā Karaliste un Īrija ir paziņojušas savu vēlmi piedalīties
  šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

1.   Ar šo regulu izveido procedūru, lai pilnvarotu dalībvalsti grozīt
  divpusēju
  nolīgumu
  starp dalībvalsti un trešo valsti
  vai risināt sarunas un noslēgt jaunu
  divpusēju
  nolīgumu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

1.   Ar šo regulu izveido procedūru, lai pilnvarotu dalībvalsti grozīt spēkā esošu nolīgumu vai risināt sarunas un noslēgt jaunu nolīgumu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.

Procedūra neskar attiecīgas Kopienas un tās dalībvalstu kompetences.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

2.   Šo regulu piemēro
  divpusējiem
  nolīgumiem
  starp dalībvalstīm un trešām valstīm
  par
  nozaru
  jautājumiem,
  un divpusējiem nozaru nolīgumiem, kuri attiecas uz jurisdikciju, spriedumu un lēmumu atzīšanu un izpildi ģimenes tiesību lietās, vecāku atbildības un uzturēšanas pienākumu lietās un piemērojamiem tiesību aktiem lietās, kas attiecas uz uzturēšanas pienākumiem
  .

2.   Šo regulu piemēro nolīgumiem par jautājumiem,
  kuri pilnīgi vai daļēji ietilpst Regulas (EK) Nr. 2201/2003 (3) un Regulas (EK) Nr. 4/2009 (4) darbības jomā, tiktāl, ciktāl šie jautājumi ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

1. pants – 2.a punkts (jauns)

2a
     
  Šī regula nav spēkā, ja Kopiena ar attiecīgu trešo valsti vai trešām valstīm jau ir noslēgusi nolīgumu par to pašu jautājumu.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

1.   Šajā regulā
  ar terminu
  “nolīgums”
  apzīmē
  divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti.

1.   Šajā regulā
  termins
  “nolīgums”
  nozīmē —

| a) | divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti
  ; |
| --- | --- |

a)

divpusēju nolīgumu starp dalībvalsti un trešo valsti
  ;

| b) | reģionālus nolīgumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2201/2003 59. panta 2. punkta a) apakšpunktā, neskarot šīs regulas 59. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 59. panta 3. punktu, kā arī Regulas (EK) Nr. 4/2009 69. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

b)

reģionālus nolīgumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 2201/2003 59. panta 2. punkta a) apakšpunktā, neskarot šīs regulas 59. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 59. panta 3. punktu, kā arī Regulas (EK) Nr. 4/2009 69. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2.   Šajā regulā “dalībvalsts” ir jebkura dalībvalsts, izņemot Dāniju.

2.   (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā)

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

1.   Ja dalībvalsts plāno uzsākt sarunas
  ar trešo valsti
  , lai grozītu spēkā esošu nolīgumu vai noslēgtu jaunu nolīgumu, kas ir šīs regulas darbības jomā, tā par savu nodomu
  rakstiski
  paziņo Komisijai.

1.   Ja dalībvalsts plāno uzsākt sarunas, lai grozītu spēkā esošu nolīgumu vai noslēgtu jaunu nolīgumu, kas ir šīs regulas darbības jomā,
  tā pēc iespējas drīz, pirms paredzētā oficiālo sarunu sākuma savu nodomu rakstiski dara zināmu Komisijai
  .

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

2.   Paziņojumam pievieno spēkā esoša nolīguma kopiju, nolīguma projektu vai
  attiecīgās trešās valsts
  priekšlikuma projektu
  , ja tāds ir,
  un jebkurus citus attiecīgos dokumentus. Dalībvalsts apraksta sarunu
  mērķus
  un precizē jautājumus, kuri jārisina, vai tos spēkā esošā nolīguma noteikumus, kuri ir jāgroza
  , un sniedz
  jebkuru citu
  attiecīgo
  informāciju.

2.   Paziņojumam
  attiecīgi
  pievieno spēkā esoša nolīguma kopiju, nolīguma projektu vai priekšlikuma projektu un jebkurus citus attiecīgos dokumentus. Dalībvalsts apraksta sarunu
  priekšmetu
  un precizē jautājumus, kuri
  būs
  jārisina
  paredzētajā nolīgumā
  , vai tos spēkā esošā nolīguma noteikumus, kuri ir jāgroza
  . Dalībvalsts var sniegt
  jebkuru citu
  papildu
  informāciju.

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3.
     
  Paziņojums jāsniedz vismaz trīs mēnešus pirms datuma, kad paredzēts sākt oficiālas sarunas ar attiecīgo trešo valsti.

svītrots

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

1.   Saņemot paziņojumu, Komisija
  veic novērtējumu par to,
  vai dalībvalsts var
  risināt
  sarunas
  ar attiecīgo trešo valsti
  .
  Ja Kopiena par tiem pašiem jautājumiem jau ir noslēgusi nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti, Komisija automātiski noraidīs dalībvalsts pieteikumu.

1.   Saņemot paziņojumu, Komisija
  izvērtē, vai
  dalībvalsts var
  sākt oficiālas
  sarunas.

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – ievaddaļa

2.   
  Ja Kopiena vēl nav noslēgusi nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti,
  veicot novērtējumu, Komisija vispirms pārbauda, vai
  tuvākajā nākotnē ir paredzēts
  attiecīgs Kopienas
  nolīgums
  ar
  šo
  trešo valsti. Ja tas tā nav, Komisija
  var piešķirt pilnvarojumu, ja tiek izpildīti šādi divi
  nosacījumi:

2.   Veicot
  šo
  novērtējumu, Komisija vispirms pārbauda, vai
  turpmāko divdesmit četru mēnešu laikā ir īpaši paredzēts
  attiecīgs
  sarunu pilnvarojums, lai noslēgtu
  Kopienas
  nolīgumu ar attiecīgo
  trešo valsti
  vai trešām valstīm
  . Ja tas tā nav, Komisija
  pārliecinās, vai ir ievēroti visi šie
  nosacījumi:

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| (a) | attiecīgā dalībvalsts
  ir parādījusi īpašu ieinteresētību
  noslēgt
  divpusējo nozares
  nolīgumu
  ar trešo valsti sakarā jo īpaši ar
  ekonomiskām, ģeogrāfiskām, kultūras
  vai
  vēsturiskām saitēm starp dalībvalsti un
  minēto
  trešo valsti;
  un |
| --- | --- |

(a)

attiecīgā dalībvalsts
  ir parādījusi īpašu ieinteresētību
  noslēgt
  divpusējo nozares
  nolīgumu
  ar trešo valsti sakarā jo īpaši ar
  ekonomiskām, ģeogrāfiskām, kultūras
  vai
  vēsturiskām saitēm starp dalībvalsti un
  minēto
  trešo valsti;
  un

| (a) | attiecīgā dalībvalsts ir
  sniegusi informāciju par to, ka tai ir īpaša ieinteresētība
  noslēgt nolīgumu
  saistībā ar
  ekonomiskām, ģeogrāfiskām, kultūras, vēsturiskām,
  sociālām vai politiskām
  saitēm starp dalībvalsti un
  attiecīgo
  trešo valsti; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgā dalībvalsts ir
  sniegusi informāciju par to, ka tai ir īpaša ieinteresētība
  noslēgt nolīgumu
  saistībā ar
  ekonomiskām, ģeogrāfiskām, kultūras, vēsturiskām,
  sociālām vai politiskām
  saitēm starp dalībvalsti un
  attiecīgo
  trešo valsti;

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| (b) | Komisija ir secinājusi, ka ierosinātajam
  nolīgumam
  ir neliela ietekme uz Kopienas esošo noteikumu vienotu un konsekventu īstenošanu un ar minētajiem
  noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(b)

Komisija ir secinājusi, ka ierosinātajam
  nolīgumam
  ir neliela ietekme uz Kopienas esošo noteikumu vienotu un konsekventu īstenošanu un ar minētajiem
  noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību.

| (b) | balstoties uz dalībvalsts nosūtīto informāciju, secināms, ka ierosinātais
  nolīgums
  nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to
  noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību;
  un |
| --- | --- |

(b)

balstoties uz dalībvalsts nosūtīto informāciju, secināms, ka ierosinātais
  nolīgums
  nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to
  noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību;
  un

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| (ba) | ierosinātais nolīgums neapdraudētu Kopienas ārējo attiecību politikas priekšmetu un mērķi, ko Kopiena ir pieņēmusi. |
| --- | --- |

(ba)

ierosinātais nolīgums neapdraudētu Kopienas ārējo attiecību politikas priekšmetu un mērķi, ko Kopiena ir pieņēmusi.

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

2a
     
  Ja dalībvalsts sniegtā informācija nav pietiekama novērtējuma veikšanai, Komisija var pieprasīt papildu informāciju.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – 1. daļa

1.   Ja Komisija
  secina, ka, ņemot vērā 4. pantā minētos nosacījumus, nolīgumam nav šķēršļu, tā var pilnvarot dalībvalsti
  sākt sarunas par nolīgumu
  ar attiecīgo trešo valsti.
  Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes un pieprasīt, lai
  ierosinātajā
  nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti punkti.

1.   Ja
  ierosinātais nolīgums atbilst 4. panta 2. punktā minētiem nosacījumiem
  , Komisija
  atļauj attiecīgai dalībvalstij
  sākt
  oficiālas
  sarunas par nolīgumu. Vajadzības gadījumā Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes un pieprasīt, lai
  paredzētajā
  nolīgumā tiktu iekļauti konkrēti punkti.

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – 2. daļa

2.   Nolīgumā
  jāparedz

  punkts

  par tā
  denonsēšanu gadījumā, ja Kopiena par to pašu jautājumu noslēdz nolīgumu ar to pašu trešo valsti.

2.   Nolīgumā
  ir klauzula , kurā paredz vai nu

| (a) | pilnīgu vai daļēju nolīguma
  denonsēšanu gadījumā, ja
  Kopiena vai
  Kopiena
  un tās dalībvalstis
  par to pašu jautājumu pēc tam noslēdz nolīgumu ar to pašu trešo valsti
  vai trešām valstīm, vai arī |
| --- | --- |

(a)

pilnīgu vai daļēju nolīguma
  denonsēšanu gadījumā, ja
  Kopiena vai
  Kopiena
  un tās dalībvalstis
  par to pašu jautājumu pēc tam noslēdz nolīgumu ar to pašu trešo valsti
  vai trešām valstīm, vai arī

| (b) | attiecīga nolīguma noteikumi ir tieši aizstāti ar noteikumiem, kas ir ietverti tajā pašā jautājumā vēlāk noslēgtā Eiropas Kopienas vai Kopienas un tās dalībvalstu nolīgumā ar to pašu trešo valsti vai trešām valstīm. |
| --- | --- |

(b)

attiecīga nolīguma noteikumi ir tieši aizstāti ar noteikumiem, kas ir ietverti tajā pašā jautājumā vēlāk noslēgtā Eiropas Kopienas vai Kopienas un tās dalībvalstu nolīgumā ar to pašu trešo valsti vai trešām valstīm.

Nolīgumā iekļauj šādu punktu:
  “(dalībvalsts nosaukums) denonsē nolīgumu, kad Eiropas Kopiena noslēdz nolīgumu ar (trešās valsts nosaukums) par tiem pašiem civiltiesību jautājumiem,
  kurus
  reglamentē šis nolīgums”.

Šā punkta (a) apakšpunktā minēto klauzulu formulē apmēram šādi:
  “(dalībvalsts nosaukums)
  pilnīgi vai daļēji
  denonsē šo nolīgumu,
  ja un
  kad Eiropas Kopiena
  vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis
  noslēdz nolīgumu ar (trešās valsts nosaukums
  vai trešo valstu nosaukumi
  ) par tiem pašiem civiltiesību jautājumiem
  kā tie, ko
  reglamentē šis nolīgums”.

Šā punkta (b) apakšpunktā minēto klauzulu formulē apmēram šādi: “Nolīgumu/noteikumus (jākonkretizē) beidz piemērot dienā, kad stājas spēkā Eiropas Kopienas vai Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu nolīgums ar (trešās valsts nosaukums vai trešo valstu nosaukumi) par jautājumiem, ko reglamentē minētais nolīgums/ minētie noteikumi.”

Komisija sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu deviņdesmit dienu laikā kopš 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

3.
     
  Komisija pieņem lēmumu par 1. un 4. punktā minēto pilnvarojumu saskaņā ar 8. panta 2. punktā noteikto procedūru.

svītrots

Komisija sagatavo lēmumu par dalībvalsts pieteikumu sešu mēnešu laikā kopš 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

5.a pants (jauns)

5.a pants

Atteikums piešķirt pilnvarojumu oficiālu sarunu sākšanai

1.
     
  Ja Komisija, pamatojoties uz 4. pantā minēto novērtējumu, paredz nepiešķirt pilnvarojumu oficiālu sarunu sākšanai par ierosināto nolīgumu, tā 90 dienu laikā pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz attiecīgajai dalībvalstij atzinumu.

2.
     
  Attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā pēc Komisijas atzinuma izsniegšanas var aicināt Komisiju uzsākt kopējas pārrunas, lai rastu risinājumu.

3.
     
  Ja attiecīgā dalībvalsts 2. punktā minētajā termiņā neaicina Komisiju uzsākt kopējas pārrunas, Komisija 130 dienu laikā pēc 3. pantā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu.

4.
     
  Ja tiek rīkotas 2. punktā minētās pārrunas, Komisija sagatavo pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 30 dienu laikā pēc šo pārrunu noslēgšanas.

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

6. pants

Komisija var piedalīties sarunās starp dalībvalsti un trešo valsti novērotāja statusā. Ja Komisija nepiedalās novērotāja statusā, tā tiek informēta par progresu un rezultātiem dažādos sarunu posmos.

Komisija var piedalīties sarunās starp dalībvalsti un trešo valsti novērotāja statusā,
  ja tiek skarti jautājumi, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā
  . Ja Komisija nepiedalās novērotāja statusā, tā tiek informēta par progresu un rezultātiem dažādos sarunu posmos.

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

1.   Pirms
  parafēt
  nolīgumu, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par sarunu iznākumu un nosūta
  Komisijai
  nolīguma tekstu.

1.   Pirms
  parakstīt panākto
  nolīgumu, attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par sarunu iznākumu un nosūta nolīguma tekstu.

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

2.   Saņemot paziņojumu, Komisija izvērtē, vai panāktais nolīgums
  atbilst tās sākotnējam vērtējumam. Veicot šo turpmāko novērtējumu, Komisijai ir jāpārbauda, vai ierosinātajā nolīgumā ir ietvertas Komisijas prasības, īpaši attiecībā uz 5. panta 1. punktā minēto punktu iekļaušanu, un vai ierosinātā nolīguma noslēgšana nepadara neefektīvus Kopienas tiesību aktus un netraucē saskaņā ar to noteikumiem izveidoto sistēmu pienācīgu darbību.

2.   Saņemot
  šo
  paziņojumu, Komisija izvērtē, vai panāktais nolīgums
  :

| a) | atbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

atbilst 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta prasībām;

| b) | atbilst 4. panta 2. punkta ba) apakšpunkta prasībām, ciktāl ir parādījušies jauni un neparedzēti apstākļi saistībā ar šīm prasībām; |
| --- | --- |

b)

atbilst 4. panta 2. punkta ba) apakšpunkta prasībām, ciktāl ir parādījušies jauni un neparedzēti apstākļi saistībā ar šīm prasībām;

| c) | atbilst 5. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

c)

atbilst 5. panta 2. punkta prasībām.

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

3.
     
  Ja Komisija uzskata, ka sarunu rezultātā ir panākts nolīgums, kas neatbilst 2. punktā minētajām prasībām, dalībvalsts netiek pilnvarota noslēgt nolīgumu.

svītrots

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

4.   Ja
  Komisija uzskata, ka
  sarunu rezultātā ir panākts nolīgums, kas atbilst 2. punktā minētajām prasībām, dalībvalsti
  var pilnvarot
  noslēgt nolīgumu.

4.   Ja sarunu rezultātā ir panākts nolīgums, kas atbilst 2. punktā minētajām prasībām,
  Komisija pilnvaro
  dalībvalsti noslēgt nolīgumu.

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

7. pants – 5. punkts – 1. daļa

5.
     
  Komisija pieņem lēmumu par 3. un 4. punktā minēto pilnvarojumu saskaņā ar 8. panta 3. punktā noteikto procedūru.

svītrots

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

7. pants – 5. punkts – 2. daļa

Komisija sagatavo lēmumu par dalībvalsts pieteikumu
  sešu mēnešu
  laikā kopš 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas.

5.
     Komisija sniedz
  pamatotu
  lēmumu par dalībvalsts pieteikumu
  deviņdesmit dienu
  laikā no 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

7.a pants (jauns)

7.a pants

Atteikums piešķirt pilnvarojumu nolīguma noslēgšanai

1.
     
  Ja, pamatojoties uz 7. panta 2. punktā minēto novērtējumu, Komisija paredz nepiešķirt pilnvarojumu sarunu rezultātā panāktā nolīguma noslēgšanai, tā 90 dienu laikā pēc 7. panta 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz atzinumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.
     
  Attiecīgā dalībvalsts 30 dienu laikā pēc Komisijas atzinuma izsniegšanas var aicināt Komisiju uzsākt pārrunas ar attiecīgo dalībvalsti, lai rastu risinājumu.

3.
     
  Ja attiecīgā dalībvalsts 2. punktā minētajā termiņā neaicina Komisiju uzsākt kopējas pārrunas, Komisija 130 dienu laikā pēc 7. pantā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu.

4.
     
  Ja tiek rīkotas 2. punktā minētās pārrunas, Komisija sagatavo pamatotu lēmumu par dalībvalsts pieteikumu 30 dienu laikā pēc šo pārrunu noslēgšanas.

5.
     
  Komisija paziņo savu lēmumu Eiropas Parlamentam un Padomei 30 dienu laikā pēc tā pieņemšanas.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

8. pants

8. pants

Komitejas procedūra

1.
     
  Komisijai palīdz komiteja.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. pantu piemēro konsultatīvo procedūru, kas noteikta tā 3. pantā.

3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 7. pantu piemēro vadības procedūru, kas noteikta tā 4. pantā.

4.
     
  Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais periods ir trīs mēneši.

svītrots

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

8.a pants (jauns)

8.a pants

Informācija Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm

Komisija, ievērojot konfidencialitātes prasības, nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm atbilstīgi 3. un 7. pantam saņemtos paziņojumus, vajadzības gadījumā pievienojot pavaddokumentus, un atbilstīgi 5., 5.a, 7. un 7.a pantam pieņemtos pamatotos lēmumus.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

8.b pants (jauns)

8.b pants

Konfidencialitāte

1.
     
  Nosūtot informāciju Komisijai saskaņā ar 3. pantu, 4. panta 2a. punktu un 7. pantu, attiecīgā dalībvalsts var norādīt, vai tā ir uzskatāma par konfidenciālu un vai to var izpaust citām dalībvalstīm.

2.
     
  Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka ar konfidenciālo informāciju rīkojas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

1.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir sākusi sarunas par nolīgumu
  ar trešo valsti
  , piemēro 3. panta 1. un 2. punktu un 4. līdz 7. pantu.

1.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir sākusi sarunas par nolīgumu, piemēro 3. līdz
  7.a pantus
  .

Ja to pieļauj sarunu posms, Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes vai konkrētu punktu iekļaušanu, kā minēts 5. panta 1. punktā.

Ja to pieļauj sarunu posms, Komisija var ierosināt sarunu pamatnostādnes vai
  lūgt
  konkrētu punktu iekļaušanu, kā minēts 5. panta 1. punktā
  un 2. punktā
  .

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

2.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir pabeigusi sarunas, bet nolīgums nav noslēgts, piemēro 3. panta 1. un 2. punktu un 7. panta 2. līdz 5. punktu.

2.   Ja brīdī, kad stājas spēkā šī regula, dalībvalsts jau ir pabeigusi sarunas, bet nolīgums nav noslēgts, piemēro 3. pantu, 7. panta 2. līdz 5. punktu
  un 7.a pantu
  .

Lemjot par to, vai piešķirt pilnvarojumu nolīguma noslēgšanai, Komisija arī vērtē, vai pastāv šķēršļi nolīgumam, ņemot vērā 4. pantā minētos nosacījumus.

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

10. pants

1.   Komisija
  vēlākais 2014. gada 1. janvārī
  iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu,
  kuram var pievienot
  atbilstošu tiesību akta priekšlikumu.

1.
     
  Ne ātrāk kā astoņus gadus pēc šīs regulas pieņemšanas dienas
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.

2.
     
  Šajā ziņojumā:

| a) | apstiprina, ka ir pieņemami, ka šīs regulas darbības beigu termiņu nosaka saskaņā ar 10.a panta 1. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

apstiprina, ka ir pieņemami, ka šīs regulas darbības beigu termiņu nosaka saskaņā ar 10.a panta 1. punktu, vai

| b) | iesaka no minētā datuma aizstāt šo regulu ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

b)

iesaka no minētā datuma aizstāt šo regulu ar jaunu regulu.

3.
     
  Ja ziņojumā iesaka aizstāt šo regulu saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu, tam pievieno
  atbilstošu tiesību akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants

Termiņš

1.
     
  Šīs regulas darbība beidzas trīs gadus pēc 10. pantā minētā Komisijas ziņojuma iesniegšanas.

Trīs gadu periods sākas no pirmās tā mēneša dienas, kad ziņojums kā pēdējam iesniegts vai nu Eiropas Parlamentam vai Padomei.

2.   
  Neskarot šīs regulas darbības beigu termiņu datumā, kas noteikts saskaņā ar 1. punktu, visas tajā datumā jau notiekošās sarunas, kuras uzsākušas dalībvalstis saskaņā ar šo regulu ar mērķi grozīt spēkā esošu nolīgumu vai vienoties par jaunu nolīgumu vai noslēgt to, drīkst turpināt un pabeigt saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

11. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro līdz 2014. gada 31. decembrim.

---

(1)  

  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

(2)  

  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(3)  
  Padomes 2003. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību. (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.)

(4)  
  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.)

---