# Euroopa Liidu C 281/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 281 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide3. august 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 281

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide3. august 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 281/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8116 – Macquarie / SLFL GIO II / SGI Italia) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 281/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7972 – ITW / EF&C) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 281/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7883 – NPM Capital / Thijs Hendrix Beheer / Hendrix Genetics) (
  1
  ) | 2 |
| 2016/C 281/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries) (
  1
  ) | 2 |
| 2016/C 281/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8032 – RAM / Termica Milazzo) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 281/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8116 – Macquarie / SLFL GIO II / SGI Italia) (
  1
  )

1

1

2016/C 281/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7972 – ITW / EF&C) (
  1
  )

1

1

2016/C 281/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7883 – NPM Capital / Thijs Hendrix Beheer / Hendrix Genetics) (
  1
  )

1

2

2016/C 281/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries) (
  1
  )

1

2

2016/C 281/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8032 – RAM / Termica Milazzo) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 281/06 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. august 2016 — Euro vahetuskurss | 4 |
| 2016/C 281/07 | Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 25. juuni 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7429 – Siemens / Dresser-Rand — Raportöör: Luksemburg | 5 |
| 2016/C 281/08 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Siemens / Dresser-Rand (M.7429) | 6 |
| 2016/C 281/09 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 29. juuni 2015, millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega (juhtum M.7429 – Siemens/Dresser-Rand) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 4355 final all)
   (
  1
  ) | 7 |
| 2016/C 281/10 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 281/06

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. august 2016 — Euro vahetuskurss

4

2016/C 281/07

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 25. juuni 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7429 – Siemens / Dresser-Rand — Raportöör: Luksemburg

5

2016/C 281/08

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Siemens / Dresser-Rand (M.7429)

6

2016/C 281/09

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 29. juuni 2015, millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega (juhtum M.7429 – Siemens/Dresser-Rand) (teatavaks tehtud numbri C(2015) 4355 final all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 4355 final all)

1

7

2016/C 281/10

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

17

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 281/11 | Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Korea Vabariigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes | 18 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 281/12 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8122 – SEGRO / PSPIB / SELP / Pusignan-DC1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 281/11

Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Korea Vabariigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes

18

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 281/12

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8122 – SEGRO / PSPIB / SELP / Pusignan-DC1) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8116 – Macquarie / SLFL GIO II / SGI Italia)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/01)

26. juulil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8116 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8116 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7972 – ITW / EF&C)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/02)

14. juunil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7972 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7972 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7883 – NPM Capital / Thijs Hendrix Beheer / Hendrix Genetics)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/03)

15. juulil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7883 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M7883 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8115 – Partners Group / Foncia Holding and its subsidiaries)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/04)

28. juulil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8115 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8115 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8032 – RAM / Termica Milazzo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/05)

26. juuli 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult itaalia keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8032 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8032 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/4

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. august 2016

Euro vahetuskurss (2)

2. august 2016

(2016/C 281/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1193 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,72 |
| DKK | Taani kroon | 7,4390 |
| GBP | Inglise nael | 0,84310 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5537 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0810 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4363 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,032 |
| HUF | Ungari forint | 311,10 |
| PLN | Poola zlott | 4,3241 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4542 |
| TRY | Türgi liir | 3,3512 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4717 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4608 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6863 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5497 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4986 |
| KRW | Korea vonn | 1 239,02 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,6368 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4233 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4927 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 627,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5187 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,626 |
| RUB | Vene rubla | 74,5098 |
| THB | Tai baat | 38,907 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,6549 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,1050 |
| INR | India ruupia | 74,6730 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1193

JPY

Jaapani jeen

113,72

DKK

Taani kroon

7,4390

GBP

Inglise nael

0,84310

SEK

Rootsi kroon

9,5537

CHF

Šveitsi frank

1,0810

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4363

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,032

HUF

Ungari forint

311,10

PLN

Poola zlott

4,3241

RON

Rumeenia leu

4,4542

TRY

Türgi liir

3,3512

AUD

Austraalia dollar

1,4717

CAD

Kanada dollar

1,4608

HKD

Hongkongi dollar

8,6863

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5497

SGD

Singapuri dollar

1,4986

KRW

Korea vonn

1 239,02

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,6368

CNY

Hiina jüaan

7,4233

HRK

Horvaatia kuna

7,4927

IDR

Indoneesia ruupia

14 627,57

MYR

Malaisia ringit

4,5187

PHP

Filipiini peeso

52,626

RUB

Vene rubla

74,5098

THB

Tai baat

38,907

BRL

Brasiilia reaal

3,6549

MXN

Mehhiko peeso

21,1050

INR

India ruupia

74,6730

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/5

---

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 25. juuni 2015. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7429 – Siemens / Dresser-Rand

Raportöör: Luksemburg

(2016/C 281/07)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on äriühingute koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on äriühingute koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt ELi seisukohast oluline koondumine. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt ELi seisukohast oluline koondumine.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased tooteturud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased tooteturud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased geograafilised turud. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased geograafilised turud.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi nafta- ja maagaasitööstuses kasutatavate lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate turbokompressorsüsteemide, eelkõige 1) 23 MWst võimsamate ja 2) 23 MWst nõrgemate süsteemide ülemaailmsel turul. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi nafta- ja maagaasitööstuses kasutatavate lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate turbokompressorsüsteemide, eelkõige 1) 23 MWst võimsamate ja 2) 23 MWst nõrgemate süsteemide ülemaailmsel turul.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi nafta- ja maagaasitööstuses kasutatavate lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate generaatorite, eelkõige 1) 23 MWst võimsamate ja 2) 23 MWst nõrgemate generaatorite ülemaailmsel turul. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi nafta- ja maagaasitööstuses kasutatavate lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate generaatorite, eelkõige 1) 23 MWst võimsamate ja 2) 23 MWst nõrgemate generaatorite ülemaailmsel turul.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mehaanilise ajamiga auruturbiinide (olenemata täpsest võimsusvahemikust) ülemaailmsel/EMP turul (turgudel). |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mehaanilise ajamiga auruturbiinide (olenemata täpsest võimsusvahemikust) ülemaailmsel/EMP turul (turgudel).

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi generaatoritega komplekteeritud gaasiturbiinide (olenemata täpsest võimsusvahemikust) ülemaailmsel/EMP turul (turgudel). |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et teatatud koondumine ei põhjusta kooskõlastamata horisontaalseid mõjusid, mis takistaksid märkimisväärselt tõhusat konkurentsi generaatoritega komplekteeritud gaasiturbiinide (olenemata täpsest võimsusvahemikust) ülemaailmsel/EMP turul (turgudel).

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni arvamusega, et teatatud tehing ei põhjusta vertikaalset mõju, mis takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi järgmistel turgudel:






  — | nafta- ja maagaasitööstuses kasutatavate lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate turbokompressorsüsteemide ülemaailmne turg; |
| --- | --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni arvamusega, et teatatud tehing ei põhjusta vertikaalset mõju, mis takistaks märkimisväärselt tõhusat konkurentsi järgmistel turgudel:

—

nafta- ja maagaasitööstuses kasutatavate lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate turbokompressorsüsteemide ülemaailmne turg;

| — | vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel (FCC) põhinevate süsteemide ülemaailmne/EMP turg (turud), olenemata asjaomas(t)e turu/turgude täpsetest piiridest. |
| --- | --- |

—

vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel (FCC) põhinevate süsteemide ülemaailmne/EMP turg (turud), olenemata asjaomas(t)e turu/turgude täpsetest piiridest.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing tuleks kuulutada siseturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing tuleks kuulutada siseturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/6

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Siemens / Dresser-Rand

(M.7429)

(2016/C 281/08)

I.   TAUST

| 1. | 9. jaanuaril 2015 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (2) (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Siemens AG (edaspidi „Siemens” või „teatise esitaja”) omandab ainukontrolli ettevõtja Dresser-Rand Group, Inc. (edaspidi „DR”) üle. Tehing hõlmab DRi kõigi emiteeritud aktsiate omandamist Siemensi poolt (edaspidi „tehing”) ja on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Siemens ja DR on üheskoos edaspidi „pooled”. |
| --- | --- |

1.

9. jaanuaril 2015 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (2) (edaspidi „ühinemismäärus”) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Siemens AG (edaspidi „Siemens” või „teatise esitaja”) omandab ainukontrolli ettevõtja Dresser-Rand Group, Inc. (edaspidi „DR”) üle. Tehing hõlmab DRi kõigi emiteeritud aktsiate omandamist Siemensi poolt (edaspidi „tehing”) ja on koondumine ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Siemens ja DR on üheskoos edaspidi „pooled”.

II.   MENETLUS

Ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohane otsus ja juurdepääsu võimaldamine eriti olulistele dokumentidele

| 2. | 13. veebruaril 2015 võttis komisjon vastu otsuse algatada menetlus vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c, sest leiti, et koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes siseturu ja EMP lepinguga. |
| --- | --- |

2.

13. veebruaril 2015 võttis komisjon vastu otsuse algatada menetlus vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c, sest leiti, et koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes siseturu ja EMP lepinguga.

| 3. | 20. veebruaril 2015 ning pärast teatise esitaja taotluse saamist edastas komisjon uurimise I etapis saadud eriti oluliste dokumentide mittekonfidentsiaalsed versioonid. 24. veebruaril 2015 ning pärast teatise esitaja uut taotlust andis komisjon juurdepääsu täiendavatele dokumentidele ja ulatuslikuma juurdepääsu juba avaldatud dokumentidele. |
| --- | --- |

3.

20. veebruaril 2015 ning pärast teatise esitaja taotluse saamist edastas komisjon uurimise I etapis saadud eriti oluliste dokumentide mittekonfidentsiaalsed versioonid. 24. veebruaril 2015 ning pärast teatise esitaja uut taotlust andis komisjon juurdepääsu täiendavatele dokumentidele ja ulatuslikuma juurdepääsu juba avaldatud dokumentidele.

| 4. | 27. veebruaril 2015 esitas teatise esitaja oma kirjalikud märkused ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta. |
| --- | --- |

4.

27. veebruaril 2015 esitas teatise esitaja oma kirjalikud märkused ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta.

Tähtaja pikendamine ja peatamisperiood

| 5. | 5. märtsil 2015 nõustus teatise esitaja komisjoniga, et tehingu läbivaatamise tähtaega pikendatakse vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 teise lõigu kolmandale lausele 10 tööpäeva võrra. |
| --- | --- |

5.

5. märtsil 2015 nõustus teatise esitaja komisjoniga, et tehingu läbivaatamise tähtaega pikendatakse vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 teise lõigu kolmandale lausele 10 tööpäeva võrra.

| 6. | 23. märtsil 2015 võttis komisjon vastu kaks ühinemismääruse artikli 11 lõike 3 kohast otsust, milles palus Siemensil ja DRil esitada teabe, mida neilt oli eelnevalt palutud ühinemismääruse artikli 11 lõike 2 kohaste lihtteabenõuetega. Lihtteabenõuetes nimetatud ajapiirang sai läbi 18. märtsil 2015. Komisjon sai otsustega nõutud täieliku ja korrektse teabe 27. märtsil 2015. Seega oli ühinemismääruse artiklis 10 osutatud tehingu läbivaatamise tähtaja kulgemine ühinemismääruse artikli 10 lõike 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) (ühinemismääruse rakendusmäärus) artikli 9 kohaselt peatatud alates 19. märtsist 2015 kuni 27. märtsini 2015 kaasa arvatud. |
| --- | --- |

6.

23. märtsil 2015 võttis komisjon vastu kaks ühinemismääruse artikli 11 lõike 3 kohast otsust, milles palus Siemensil ja DRil esitada teabe, mida neilt oli eelnevalt palutud ühinemismääruse artikli 11 lõike 2 kohaste lihtteabenõuetega. Lihtteabenõuetes nimetatud ajapiirang sai läbi 18. märtsil 2015. Komisjon sai otsustega nõutud täieliku ja korrektse teabe 27. märtsil 2015. Seega oli ühinemismääruse artiklis 10 osutatud tehingu läbivaatamise tähtaja kulgemine ühinemismääruse artikli 10 lõike 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) (ühinemismääruse rakendusmäärus) artikli 9 kohaselt peatatud alates 19. märtsist 2015 kuni 27. märtsini 2015 kaasa arvatud.

III.   OTSUSE EELNÕU

| 7. | Otsuse eelnõu kohaselt pole koondumiseks takistusi. Otsuse 2011/695/EL artikli 16 lõike 1 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli pooltel võimalus esitada oma seisukohad. See leidis minu järelduses kinnitust. |
| --- | --- |

7.

Otsuse eelnõu kohaselt pole koondumiseks takistusi. Otsuse 2011/695/EL artikli 16 lõike 1 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta oli pooltel võimalus esitada oma seisukohad. See leidis minu järelduses kinnitust.

| 8. | Ma ei ole saanud üheltki poolelt mis tahes menetlustaotlust ega kaebust. Kokkuvõttes järeldan, et kõnealuse juhtumi puhul on järgitud poolte menetlusõiguste tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

8.

Ma ei ole saanud üheltki poolelt mis tahes menetlustaotlust ega kaebust. Kokkuvõttes järeldan, et kõnealuse juhtumi puhul on järgitud poolte menetlusõiguste tõhusat kasutamist.

Brüssel, 25. juuni 2015

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2004 aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1).

3

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/7

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

29. juuni 2015,

millega tunnistatakse koondumine kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepingu toimimisega

(juhtum M.7429 – Siemens/Dresser-Rand)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 4355 final all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/09)

29. juunil 2015 võttis komisjon vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle
   (1)
  ja eriti selle määruse artikli 8 lõikele 1. Otsuse mittekonfidentsiaalne täisversioon inglise keeles asub konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil, alljärgneval aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   POOLED

| (1) | Siemens on Saksa aktsiaselts, mille peakorter asub Saksamaal Münchenis. Siemens pakub tarbijatele laia valikut tooteid ja teenuseid järgmistes valdkondades: energiajuhtimine, elektrienergia ja gaas, elektritootmisteenused, töötlev tööstus ja ajamid, tuule- ja taastuvenergia. |
| --- | --- |

(1)

Siemens on Saksa aktsiaselts, mille peakorter asub Saksamaal Münchenis. Siemens pakub tarbijatele laia valikut tooteid ja teenuseid järgmistes valdkondades: energiajuhtimine, elektrienergia ja gaas, elektritootmisteenused, töötlev tööstus ja ajamid, tuule- ja taastuvenergia.

| (2) | DR on Ameerika Ühendriikide äriühing, mille peakorter asub Texase osariigis Houstonis. DR keskendub klienditeenindusele nafta- ja maagaasitööstuses, pakkudes tooteid (peamiselt kompressoreid, gaasiturbiine ja auruturbiine), mis on ette nähtud kasutamiseks nafta ja maagaasi väärtusahelas: eelnevate turgude uurimine ja tootmine, keskmise turuga seotud transport, veeldatud maagaas ja hoidlad ning järgnev töötlemine ning nafta ja maagaasi ja nendega seotud kõrvalsaaduste turustamine. |
| --- | --- |

(2)

DR on Ameerika Ühendriikide äriühing, mille peakorter asub Texase osariigis Houstonis. DR keskendub klienditeenindusele nafta- ja maagaasitööstuses, pakkudes tooteid (peamiselt kompressoreid, gaasiturbiine ja auruturbiine), mis on ette nähtud kasutamiseks nafta ja maagaasi väärtusahelas: eelnevate turgude uurimine ja tootmine, keskmise turuga seotud transport, veeldatud maagaas ja hoidlad ning järgnev töötlemine ning nafta ja maagaasi ja nendega seotud kõrvalsaaduste turustamine.

| (3) | Siemens ostab kõik DRi allesjäänud aktsiad ning omandab ainukontrolli DRi üle. Sellest järeldub, et tehing kujutab endast koondumist ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Siemens ostab kõik DRi allesjäänud aktsiad ning omandab ainukontrolli DRi üle. Sellest järeldub, et tehing kujutab endast koondumist ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

II.   TEHING

| (4) | 9. jaanuaril 2015 laekus komisjonile teade kavandatud koondumise kohta vastavalt ühinemismääruse artiklile 4, mille järgi Siemens AG (edaspidi „Siemens” või „teate esitaja”) omandab ainukontrolli Dresser Rand Group, Inc. (edaspidi „DR”) üle. Kavandatud tehing (edaspidi „tehing”) hõlmab asjaolu, et Siemens omandab kõik DRi emiteeritud aktsiad. Selle tulemusena omandab Siemens ainukontrolli DRi üle. |
| --- | --- |

(4)

9. jaanuaril 2015 laekus komisjonile teade kavandatud koondumise kohta vastavalt ühinemismääruse artiklile 4, mille järgi Siemens AG (edaspidi „Siemens” või „teate esitaja”) omandab ainukontrolli Dresser Rand Group, Inc. (edaspidi „DR”) üle. Kavandatud tehing (edaspidi „tehing”) hõlmab asjaolu, et Siemens omandab kõik DRi emiteeritud aktsiad. Selle tulemusena omandab Siemens ainukontrolli DRi üle.

III.   MENETLUS

| (5) | Tehingust teatati 9. jaanuaril 2015. 13. veebruaril 2015 väljendas komisjon tõsiseid kahtlusi tehingu kokkusobivuses siseturuga ja võttis vastu otsuse algatada menetlus kooskõlas ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktiga c. Teate esitaja esitas oma kirjalikud märkused artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta 27. veebruaril 2015. |
| --- | --- |

(5)

Tehingust teatati 9. jaanuaril 2015. 13. veebruaril 2015 väljendas komisjon tõsiseid kahtlusi tehingu kokkusobivuses siseturuga ja võttis vastu otsuse algatada menetlus kooskõlas ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktiga c. Teate esitaja esitas oma kirjalikud märkused artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta 27. veebruaril 2015.

| (6) | 23. märtsil 2015 võttis komisjon vastu kaks otsust vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 11 lõikele 3, mille järgi nõudis komisjon Siemensilt ja Dresser-Randilt teavet, mille esitamist oli neilt nõutud juba 18. märtsiks 2015. Komisjonile laekus otsuste põhjal nõutud täielik ja õige teave 27. märtsil 2015. Vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 10 lõikele 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (2) (rakendusmäärus (EÜ) nr 802/2004) artiklile 9, peatati seega määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 10 osutatud tähtajad alates 19. märtsist 2015 kuni 27. märtsini 2015 (kaasa arvatud). |
| --- | --- |

(6)

23. märtsil 2015 võttis komisjon vastu kaks otsust vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 11 lõikele 3, mille järgi nõudis komisjon Siemensilt ja Dresser-Randilt teavet, mille esitamist oli neilt nõutud juba 18. märtsiks 2015. Komisjonile laekus otsuste põhjal nõutud täielik ja õige teave 27. märtsil 2015. Vastavalt määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 10 lõikele 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (2) (rakendusmäärus (EÜ) nr 802/2004) artiklile 9, peatati seega määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 10 osutatud tähtajad alates 19. märtsist 2015 kuni 27. märtsini 2015 (kaasa arvatud).

IV.   SELETUSKIRI

A.   ASJAOMASED TOOTETURUD

| (7) | Poolte tegevus on seotud järgmise horisontaalse kattumisega:






  a) | lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate turbokompressorsüsteemide tarnimine. Kattumine esineb eelkõige eelneva turu avamererakendustes ning keskmise turuga seotud torustikurakendustes; |
| --- | --- | --- |

(7)

Poolte tegevus on seotud järgmise horisontaalse kattumisega:

a)

lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate turbokompressorsüsteemide tarnimine. Kattumine esineb eelkõige eelneva turu avamererakendustes ning keskmise turuga seotud torustikurakendustes;

| b) | lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate generaatorite tarnimine; |
| --- | --- |

b)

lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate generaatorite tarnimine;

| c) | mehaanilise ajamiga väikeste auruturbiinide tarnimine ja |
| --- | --- |

c)

mehaanilise ajamiga väikeste auruturbiinide tarnimine ja

| d) | generaatoriga käitatavate rakenduste jaoks ettenähtud auruturbiinide tarnimine. |
| --- | --- |

d)

generaatoriga käitatavate rakenduste jaoks ettenähtud auruturbiinide tarnimine.

| (8) | Poolte tegevus on seotud vertikaalse kattumisega järgmistel järgnevatel turgudel: 1) turbokompressorsüsteemide tarnimine ja 2) vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel (FCC) põhinevate süsteemide tarnimine. |
| --- | --- |

(8)

Poolte tegevus on seotud vertikaalse kattumisega järgmistel järgnevatel turgudel: 1) turbokompressorsüsteemide tarnimine ja 2) vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel (FCC) põhinevate süsteemide tarnimine.

I.   Lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiini ja kergetööstuse gaasiturbiiniga käitatavate, 23 MW ületava võimsusnõudega turbokompressorsüsteemide turg

i)   Sissejuhatus

| (9) | Nafta- ja maagaasitööstuse tarbijad ostavad tavaliselt nn turbokompressorsüsteeme, et sooritada survetöid, mida on vaja nende poolt käitatavate protsesside jaoks. |
| --- | --- |

(9)

Nafta- ja maagaasitööstuse tarbijad ostavad tavaliselt nn turbokompressorsüsteeme, et sooritada survetöid, mida on vaja nende poolt käitatavate protsesside jaoks.

| (10) | Kompressorsüsteem koosneb kompressorist, mille ülesanne on reaalselt teostada konkreetne survetöö, ja ajamist, mis varustab kompressorit võimsusega. Need kaks peamist osa on seotud selliste abiseadmetega nagu käigukastid, torustik, mõõteriistad ja juhtimisseadmed. Kompressor, ajam ja kõik abiseadmed on paigaldatud alusraamile. |
| --- | --- |

(10)

Kompressorsüsteem koosneb kompressorist, mille ülesanne on reaalselt teostada konkreetne survetöö, ja ajamist, mis varustab kompressorit võimsusega. Need kaks peamist osa on seotud selliste abiseadmetega nagu käigukastid, torustik, mõõteriistad ja juhtimisseadmed. Kompressor, ajam ja kõik abiseadmed on paigaldatud alusraamile.

| (11) | Kompressoreid on erinevat liiki. Eelnevate juhtumite puhul on komisjon eristanud õhu- ja gaasikompressoreid. Gaasikompressorid on liigitatud standard- ja protsessikompressoriteks, millest viimased jagunevad omakorda mahtkompressoriteks ja dünaamilisteks kompressoriteks/turbokompressoriteks (3). Siiski jäeti turu täpne määratlus kokkuvõttes lahtiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kompressoreid on erinevat liiki. Eelnevate juhtumite puhul on komisjon eristanud õhu- ja gaasikompressoreid. Gaasikompressorid on liigitatud standard- ja protsessikompressoriteks, millest viimased jagunevad omakorda mahtkompressoriteks ja dünaamilisteks kompressoriteks/turbokompressoriteks (3). Siiski jäeti turu täpne määratlus kokkuvõttes lahtiseks.

| (12) | Teoorias saab kompressoreid käitada mis tahes ajamisüsteemi abil, milleks on gaasiturbiinid, elektrimootorid ja auruturbiinid. Seoses gaasiturbiinidega saab määratleda kolm erinevat tehnoloogiat: raskeks töörežiimiks ettenähtud tööstuslikud gaasiturbiinid, mis on traditsioonilised gaasiturbiinid; lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid, mis on kauba- ja reisilennukite mootoritest tuletatud gaasiturbiinid, ning kergetööstuse gaasiturbiinid, mis on kahe eelneva turbiini hübriidid. |
| --- | --- |

(12)

Teoorias saab kompressoreid käitada mis tahes ajamisüsteemi abil, milleks on gaasiturbiinid, elektrimootorid ja auruturbiinid. Seoses gaasiturbiinidega saab määratleda kolm erinevat tehnoloogiat: raskeks töörežiimiks ettenähtud tööstuslikud gaasiturbiinid, mis on traditsioonilised gaasiturbiinid; lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid, mis on kauba- ja reisilennukite mootoritest tuletatud gaasiturbiinid, ning kergetööstuse gaasiturbiinid, mis on kahe eelneva turbiini hübriidid.

| (13) | Kui lõpptarbijal on vaja osta turbokompressorsüsteem, tuleb mängu hulk tegureid, et määratleda ostetava lahenduse täpsed tehnilised näitajad seoses ajami ja turbokompressoriga. Otsustavaks elemendiks on kompressori täpne tööhulk, millega määratakse kindlaks kompressori valik. Sellega omakorda määratletakse sisendvõimsus, mida on reaalselt vaja ülesande täitmiseks. Siiski tuleb arvestada ka muude elementidega, nagu objekti geograafiline asukoht, kohapealsed keskkonnatingimused ja kütuse kättesaadavus. Kõik need elemendid kujundavad tehnilised näitajad, millega turbokompressorsüsteem peab olema kooskõlas. Nende elementide põhjal tegelikult määrataksegi, millist kompressorit ja ajamisüsteemi saab kasutada teatava objekti korral. |
| --- | --- |

(13)

Kui lõpptarbijal on vaja osta turbokompressorsüsteem, tuleb mängu hulk tegureid, et määratleda ostetava lahenduse täpsed tehnilised näitajad seoses ajami ja turbokompressoriga. Otsustavaks elemendiks on kompressori täpne tööhulk, millega määratakse kindlaks kompressori valik. Sellega omakorda määratletakse sisendvõimsus, mida on reaalselt vaja ülesande täitmiseks. Siiski tuleb arvestada ka muude elementidega, nagu objekti geograafiline asukoht, kohapealsed keskkonnatingimused ja kütuse kättesaadavus. Kõik need elemendid kujundavad tehnilised näitajad, millega turbokompressorsüsteem peab olema kooskõlas. Nende elementide põhjal tegelikult määrataksegi, millist kompressorit ja ajamisüsteemi saab kasutada teatava objekti korral.

ii)   Turu määratlus

| (14) | Kuna poolte tegevus kattub seoses lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavate turbokompressorsüsteemidega nafta- ja maagaasitööstuses, analüüsis komisjon, kas:






  a) | turbokompressori kõiki liike saab kasutada kõikides rakendustes või mitte; |
| --- | --- | --- |

(14)

Kuna poolte tegevus kattub seoses lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavate turbokompressorsüsteemidega nafta- ja maagaasitööstuses, analüüsis komisjon, kas:

a)

turbokompressori kõiki liike saab kasutada kõikides rakendustes või mitte;

| b) | on olemas turbokompressorid, mida peetakse nende turbokompressorite asendajateks, mida kasutatakse rakenduses, kus esineb kattumine; |
| --- | --- |

b)

on olemas turbokompressorid, mida peetakse nende turbokompressorite asendajateks, mida kasutatakse rakenduses, kus esineb kattumine;

| c) | muud liiki ajamisüsteemid on lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide asendajad; |
| --- | --- |

c)

muud liiki ajamisüsteemid on lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide asendajad;

| d) | rakendused lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavate turbokompressorsüsteemide jaoks võivad moodustada eraldiseisva tooteturu. |
| --- | --- |

d)

rakendused lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavate turbokompressorsüsteemide jaoks võivad moodustada eraldiseisva tooteturu.

| (15) | See analüüs näitab, et:






  a) | turbokompressorsüsteemides kasutatava kompressori suhtes puudub nõudluse asendatavus ning esineb üksnes väga piiratud tarnimise asendatavus ning |
| --- | --- | --- |

(15)

See analüüs näitab, et:

a)

turbokompressorsüsteemides kasutatava kompressori suhtes puudub nõudluse asendatavus ning esineb üksnes väga piiratud tarnimise asendatavus ning

| b) | turbokompressorsüsteemides kasutatava ajami ja võimsusvahemikega seoses esineb piiratud nõudluse asendatavus ning puudub tarnimise asendatavus, sest üksnes kergetööstuse gaasiturbiine on võimalik mõnes rakenduses asendada lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega. |
| --- | --- |

b)

turbokompressorsüsteemides kasutatava ajami ja võimsusvahemikega seoses esineb piiratud nõudluse asendatavus ning puudub tarnimise asendatavus, sest üksnes kergetööstuse gaasiturbiine on võimalik mõnes rakenduses asendada lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega.

| (16) | Osutades konkreetsetele nafta- ja maagaasitööstuse rakendustele, viitas see analüüs kokkuvõttes sellele, mida toetas ka pooltelt ja kolmandatelt isikutelt kogutud pakkumise andmete analüüs, et seoses erinevates rakendustes kasutatavate turbokompressorsüsteemidega puudub asendatavus. Turbokompressorsüsteemide pakkumise andmete analüüs võimaldab komisjonil tegelikult määratleda erinevaid nafta- ja maagaasitööstuse rakendusi hõlmavaid homogeenseid pakkumiste komplekte. Poolte tegevus kattub seoses eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakendustega. |
| --- | --- |

(16)

Osutades konkreetsetele nafta- ja maagaasitööstuse rakendustele, viitas see analüüs kokkuvõttes sellele, mida toetas ka pooltelt ja kolmandatelt isikutelt kogutud pakkumise andmete analüüs, et seoses erinevates rakendustes kasutatavate turbokompressorsüsteemidega puudub asendatavus. Turbokompressorsüsteemide pakkumise andmete analüüs võimaldab komisjonil tegelikult määratleda erinevaid nafta- ja maagaasitööstuse rakendusi hõlmavaid homogeenseid pakkumiste komplekte. Poolte tegevus kattub seoses eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakendustega.

| (17) | Seoses kompressoritega leidis komisjon, et on olemas erinevat liiki turbokompressoreid. Nendest saab vaid piiratud hulka kasutada seoses eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakendustega. Esiteks saab turbokompressorid jagada integreeritud ülekandega turbokompressoriteks ja ühe võlliga turbokompressoriteks. Komisjon on seisukohal, et vaid viimased sobivad nende rakendustega. Teiseks saab ühe võlliga turbokompressoreid kas horisontaalselt või vertikaalselt liigendada (nn vaadilaadsed kompressorid). Tehnilistel põhjustel saab asjaomastes rakendustes kasutada ainult viimaseid. Vaadilaadsete kompressorite korral pakuvad tootjad erinevaid nn baasdisaine eesmärgiga kasutada neid teatavates rakendustes. Rakendusteüleselt puudub nõudlusega seotud asendatavus kompressorite baasdisaini suhtes. Samuti osutus tarnimise asendamine väga piiratuks. |
| --- | --- |

(17)

Seoses kompressoritega leidis komisjon, et on olemas erinevat liiki turbokompressoreid. Nendest saab vaid piiratud hulka kasutada seoses eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakendustega. Esiteks saab turbokompressorid jagada integreeritud ülekandega turbokompressoriteks ja ühe võlliga turbokompressoriteks. Komisjon on seisukohal, et vaid viimased sobivad nende rakendustega. Teiseks saab ühe võlliga turbokompressoreid kas horisontaalselt või vertikaalselt liigendada (nn vaadilaadsed kompressorid). Tehnilistel põhjustel saab asjaomastes rakendustes kasutada ainult viimaseid. Vaadilaadsete kompressorite korral pakuvad tootjad erinevaid nn baasdisaine eesmärgiga kasutada neid teatavates rakendustes. Rakendusteüleselt puudub nõudlusega seotud asendatavus kompressorite baasdisaini suhtes. Samuti osutus tarnimise asendamine väga piiratuks.

| (18) | Turbokompressorsüsteemide ajamiga seoses leidis komisjon, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid ja kergetööstuse gaasiturbiinid on asendatavad, ehkki see ei kehti elektrimootorite ja raskeks töörežiimiks ettenähtud tööstuslike gaasiturbiinide suhtes. Samuti leidis komisjon, et elektri tootmiseks kasutatavaid, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiine ei saa kasutada kompressorite ajamisüsteemidena. Lõpuks leidis komisjon, et üle ja alla 23 MW võimsusega, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide ja kergetööstuse gaasiturbiinide tarnimise vaheline konkurentsiolukord on erinev. Seega on komisjon arvamusel, et turgu saab segmenteerida sellel võimsuse tasemel. |
| --- | --- |

(18)

Turbokompressorsüsteemide ajamiga seoses leidis komisjon, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid ja kergetööstuse gaasiturbiinid on asendatavad, ehkki see ei kehti elektrimootorite ja raskeks töörežiimiks ettenähtud tööstuslike gaasiturbiinide suhtes. Samuti leidis komisjon, et elektri tootmiseks kasutatavaid, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiine ei saa kasutada kompressorite ajamisüsteemidena. Lõpuks leidis komisjon, et üle ja alla 23 MW võimsusega, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide ja kergetööstuse gaasiturbiinide tarnimise vaheline konkurentsiolukord on erinev. Seega on komisjon arvamusel, et turgu saab segmenteerida sellel võimsuse tasemel.

| (19) | Kokkuvõttes leidis komisjon – samuti kompressori baasdisaini piiratud asendatavuse jälgimise põhjal – et erinevates rakendustes kasutatavad kompressorsüsteemid võivad moodustada eraldiseisvaid tooteturge. |
| --- | --- |

(19)

Kokkuvõttes leidis komisjon – samuti kompressori baasdisaini piiratud asendatavuse jälgimise põhjal – et erinevates rakendustes kasutatavad kompressorsüsteemid võivad moodustada eraldiseisvaid tooteturge.

| (20) | Seetõttu järeldas komisjon, et üle 23 MW võimsusega, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad turbokompressorsüsteemid võivad eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakenduste jaoks moodustada eraldi tooteturu. Siiski saab täpse turu määratluse jätta avatuks, sest tehing ei viiks tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamiseni siseturul mitte ühegi võimaliku tooteturu määratluse alusel. |
| --- | --- |

(20)

Seetõttu järeldas komisjon, et üle 23 MW võimsusega, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad turbokompressorsüsteemid võivad eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakenduste jaoks moodustada eraldi tooteturu. Siiski saab täpse turu määratluse jätta avatuks, sest tehing ei viiks tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamiseni siseturul mitte ühegi võimaliku tooteturu määratluse alusel.

| (21) | Teate esitaja leiab, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavate kompressorsüsteemide turgu ei ole olemas. Teate esitaja seisukohalt koondab see lihtsalt kokku mitmed üksikud pakkumisvõimalused erinevate rakenduste üleselt, kus tarbijad valivad lõpuks tehnilise lahenduse, mis soosib kompressori käitamiseks tööstuslike gaasiturbiinide või muude ajamite asemel lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide kasutamist. Samuti väidab teate esitaja, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiine eelistatakse mõnikord suure võimsuse nõuete tõttu, sest need on sageli tõhusamad, väiksemad ja kergemad kui ekvivalentsed tööstuslikud gaasiturbiinid. Samas on selles osas tööstuslikud gaasiturbiinid hakanud üha rohkem konkureerima lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega, sest uued tööstuslikud gaasiturbiinid on kergemad, kompaktsemad ja tõhusamad. Seega väidab teate esitaja, et asjaomane tooteturg on turbokompressorsüsteemide turg. |
| --- | --- |

(21)

Teate esitaja leiab, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavate kompressorsüsteemide turgu ei ole olemas. Teate esitaja seisukohalt koondab see lihtsalt kokku mitmed üksikud pakkumisvõimalused erinevate rakenduste üleselt, kus tarbijad valivad lõpuks tehnilise lahenduse, mis soosib kompressori käitamiseks tööstuslike gaasiturbiinide või muude ajamite asemel lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide kasutamist. Samuti väidab teate esitaja, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiine eelistatakse mõnikord suure võimsuse nõuete tõttu, sest need on sageli tõhusamad, väiksemad ja kergemad kui ekvivalentsed tööstuslikud gaasiturbiinid. Samas on selles osas tööstuslikud gaasiturbiinid hakanud üha rohkem konkureerima lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega, sest uued tööstuslikud gaasiturbiinid on kergemad, kompaktsemad ja tõhusamad. Seega väidab teate esitaja, et asjaomane tooteturg on turbokompressorsüsteemide turg.

II.   Lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavate generaatorite turg

| (22) | Teate esitaja leiab, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavad generaatorid ei moodusta omaette tooteturgu. Teate esitaja väidab, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiin mehaanilise ajamiga rakenduse jaoks ei erine lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatava generaatori rakendusest ning samu mudeleid saaks kasutada vaheldumisi mõlemas rakenduses. |
| --- | --- |

(22)

Teate esitaja leiab, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavad generaatorid ei moodusta omaette tooteturgu. Teate esitaja väidab, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiin mehaanilise ajamiga rakenduse jaoks ei erine lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatava generaatori rakendusest ning samu mudeleid saaks kasutada vaheldumisi mõlemas rakenduses.

| (23) | Komisjon on seisukohal, et generaatorid moodustavad kompressorsüsteemide turust erineva tooteturu. Samuti järeldas komisjon, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad generaatorid on tõenäoliselt asendatavad, ent lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavad ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad generaatorid moodustavad raskeks töörežiimiks ettenähtud tööstuslike gaasiturbiinidega käitatavatest generaatoritest erineva tooteturu. Lõppkokkuvõttes järeldas komisjon, et võib olla asjakohane eristada lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega või kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavaid generaatoreid, mille võimsus on alla ja üle 23 MW. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon on seisukohal, et generaatorid moodustavad kompressorsüsteemide turust erineva tooteturu. Samuti järeldas komisjon, et lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad generaatorid on tõenäoliselt asendatavad, ent lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega käitatavad ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad generaatorid moodustavad raskeks töörežiimiks ettenähtud tööstuslike gaasiturbiinidega käitatavatest generaatoritest erineva tooteturu. Lõppkokkuvõttes järeldas komisjon, et võib olla asjakohane eristada lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega või kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavaid generaatoreid, mille võimsus on alla ja üle 23 MW.

| (24) | Siiski saab täpse turu määratluse jätta avatuks, sest tehing ei vii tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamiseni mitte ühegi mõeldava turumääratluse alusel. |
| --- | --- |

(24)

Siiski saab täpse turu määratluse jätta avatuks, sest tehing ei vii tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamiseni mitte ühegi mõeldava turumääratluse alusel.

III.   Mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide ja generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinide eristamine

| (25) | Teate esitaja väidab, et auruturbiinid võiks liigitada mehaanilise ajamisüsteemiga ja generaatoriga käitatava süsteemiga auruturbiinideks – eelkõige need turbiinid, millel on suurem võimsustase. |
| --- | --- |

(25)

Teate esitaja väidab, et auruturbiinid võiks liigitada mehaanilise ajamisüsteemiga ja generaatoriga käitatava süsteemiga auruturbiinideks – eelkõige need turbiinid, millel on suurem võimsustase.

| (26) | Oma eelmistes otsustes ei määratlenud komisjon mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide suhtes eraldi turgu. |
| --- | --- |

(26)

Oma eelmistes otsustes ei määratlenud komisjon mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide suhtes eraldi turgu.

| (27) | Turu uurimine andis järgmised tulemused.






  a) | Esiteks peavad mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinid vastama täiendavatele tehnilistele nõuetele, näiteks API standarditele ja muudele tarbijate määratletud erinõuetele (4). Seevastu ei nõua tarbijad üldjuhul, et generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinid peavad olema kooskõlas API standarditega. |
| --- | --- | --- |

(27)

Turu uurimine andis järgmised tulemused.

a)

Esiteks peavad mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinid vastama täiendavatele tehnilistele nõuetele, näiteks API standarditele ja muudele tarbijate määratletud erinõuetele (4). Seevastu ei nõua tarbijad üldjuhul, et generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinid peavad olema kooskõlas API standarditega.

| b) | Teiseks on generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinide tarbijatel töövõime suhtes kõrged nõudmised, samal ajal kui mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide tarbijatel sellised nõudmised puuduvad (5). |
| --- | --- |

b)

Teiseks on generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinide tarbijatel töövõime suhtes kõrged nõudmised, samal ajal kui mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide tarbijatel sellised nõudmised puuduvad (5).

| c) | Kolmandaks ostavad tarbijad üldjuhul generaatori ajamisüsteemiga auruturbiine, mis on komplekteeritud generaatoritega (nn generaatoragregaadid), seega on olemas nõudlus kogu komplekti ja mitte ainult generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinide järele (6). |
| --- | --- |

c)

Kolmandaks ostavad tarbijad üldjuhul generaatori ajamisüsteemiga auruturbiine, mis on komplekteeritud generaatoritega (nn generaatoragregaadid), seega on olemas nõudlus kogu komplekti ja mitte ainult generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinide järele (6).

| d) | Neljandaks on mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinid ja generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinid suunatud erinevatele tarbijarühmadele. Mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide tarbijad tegutsevad erinevates valdkondades, nagu nafta- ja gaasitööstus, metallitööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, terasetööstus jne. Generaatoriga auruturbiinide tarbijad on tavaliselt seotud elektri tootmisega (7). |
| --- | --- |

d)

Neljandaks on mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinid ja generaatori ajamisüsteemiga auruturbiinid suunatud erinevatele tarbijarühmadele. Mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide tarbijad tegutsevad erinevates valdkondades, nagu nafta- ja gaasitööstus, metallitööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, terasetööstus jne. Generaatoriga auruturbiinide tarbijad on tavaliselt seotud elektri tootmisega (7).

| (28) | Kuna tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mitte ühegi võimaliku turu määratluse alusel, jättis komisjon lahtiseks küsimuse seoses mehaanilise ajamiga auruturbiinide turu suhtes kohaldatava konkreetse tooteturuga. |
| --- | --- |

(28)

Kuna tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mitte ühegi võimaliku turu määratluse alusel, jättis komisjon lahtiseks küsimuse seoses mehaanilise ajamiga auruturbiinide turu suhtes kohaldatava konkreetse tooteturuga.

IV.   Mehaanilise ajamiga auruturbiinide turg

| (29) | Teate esitaja väidab, et mehaanilise ajamiga auruturbiinidele on olemas eraldi turg. Seoses väljundvõimsusega väidab teate esitaja, et eraldi turgude määratlemine vastavalt väljundvõimsusele ei ole otstarbekas. |
| --- | --- |

(29)

Teate esitaja väidab, et mehaanilise ajamiga auruturbiinidele on olemas eraldi turg. Seoses väljundvõimsusega väidab teate esitaja, et eraldi turgude määratlemine vastavalt väljundvõimsusele ei ole otstarbekas.

| (30) | Komisjon on kaalunud, kas mehaaniliste ajamisüsteemidega auruturbiinide turgu võiks potentsiaalselt täiendavalt liigendada erinevateks turgudeks vastavalt nende väljundvõimsusele ja lõpprakendustele. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon on kaalunud, kas mehaaniliste ajamisüsteemidega auruturbiinide turgu võiks potentsiaalselt täiendavalt liigendada erinevateks turgudeks vastavalt nende väljundvõimsusele ja lõpprakendustele.

| (31) | Seoses väljundvõimsusest sõltuva võimaliku segmenteeritusega jäi turu-uuringus ebaselgeks, milline võiks olla jaotuse jaoks sobiv lähtekoht. Mõned konkurendid märkisid, et asjakohane on eristada mehaanilise ajamiga auruturbiine, mille väljundvõimsus jääb vahemikku 0–10 MW; mõni teine vastaja tõi välja, et tarnijad toodavad üldjuhul kuni 20 MW väljundvõimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiine ning et seega ei ole segmenteerimine allapoole nimetatud künnist asjakohane. |
| --- | --- |

(31)

Seoses väljundvõimsusest sõltuva võimaliku segmenteeritusega jäi turu-uuringus ebaselgeks, milline võiks olla jaotuse jaoks sobiv lähtekoht. Mõned konkurendid märkisid, et asjakohane on eristada mehaanilise ajamiga auruturbiine, mille väljundvõimsus jääb vahemikku 0–10 MW; mõni teine vastaja tõi välja, et tarnijad toodavad üldjuhul kuni 20 MW väljundvõimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiine ning et seega ei ole segmenteerimine allapoole nimetatud künnist asjakohane.

| (32) | Seoses võimaliku lõppkasutusest sõltuva segmenteerimisega viitasid turu-uuringule vastajad võimalikule erinevusele ühest küljest nafta- ja maagaasitööstuses (peamisel naftakeemia ja kemikaalid) kasutatavate mehaanilise ajamiga auruturbiinide ja teisest küljest muudes valdkondades, nagu metallitööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, terasetööstus, toiduainete töötlemise tööstus jm, kasutatavate mehaanilise ajamiga auruturbiinide vahel. |
| --- | --- |

(32)

Seoses võimaliku lõppkasutusest sõltuva segmenteerimisega viitasid turu-uuringule vastajad võimalikule erinevusele ühest küljest nafta- ja maagaasitööstuses (peamisel naftakeemia ja kemikaalid) kasutatavate mehaanilise ajamiga auruturbiinide ja teisest küljest muudes valdkondades, nagu metallitööstus, tselluloosi- ja paberitööstus, terasetööstus, toiduainete töötlemise tööstus jm, kasutatavate mehaanilise ajamiga auruturbiinide vahel.

| (33) | Kuna tehing märkimisväärselt ei takista tõhusat konkurentsi mitte ühegi võimaliku turumääratluse alusel, leiab komisjon, et mehaanilise ajamiga auruturbiinide täpse tooteturu küsimuse võib jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

(33)

Kuna tehing märkimisväärselt ei takista tõhusat konkurentsi mitte ühegi võimaliku turumääratluse alusel, leiab komisjon, et mehaanilise ajamiga auruturbiinide täpse tooteturu küsimuse võib jätta lahtiseks.

V.   Generaatoriga käitatavate auruturbiinide rakenduse turg

| (34) | Teate esitaja väidab, et generaatoritega komplekteeritud mehaanilise ajamiga gaasiturbiinidele on olemas eraldi turg. Käesoleva tehingu konkurentsihindamise eesmärgil leidis komisjon, et generaatoritega komplekteeritud mehaanilise ajamiga gaasiturbiinidel on eraldi turg, sest tarbijad ostavad kombineeritud lõpptoote. |
| --- | --- |

(34)

Teate esitaja väidab, et generaatoritega komplekteeritud mehaanilise ajamiga gaasiturbiinidele on olemas eraldi turg. Käesoleva tehingu konkurentsihindamise eesmärgil leidis komisjon, et generaatoritega komplekteeritud mehaanilise ajamiga gaasiturbiinidel on eraldi turg, sest tarbijad ostavad kombineeritud lõpptoote.

| (35) | Kuna tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mitte ühegi võimaliku turu määratluse alusel, saab täpse tooteturu määratluse siiski jätta avatuks. |
| --- | --- |

(35)

Kuna tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi mitte ühegi võimaliku turu määratluse alusel, saab täpse tooteturu määratluse siiski jätta avatuks.

VI.   Vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel (FCC) põhinevate süsteemide turg

| (36) | Vedelfaasiline katalüütiline krakkimine on laialdaselt kasutatav rafineerimisprotsess, mille eesmärk on muuta toornafta süsivesinike fraktsioonid rafineeritumaks bensiiniks, olefiinseteks gaasideks ja muudeks saadusteks. Selle protsessi käigus kogub detander energiat kõrge temperatuuriga suitsugaasist (mis läheb tavaliselt kaduma). Seda energiat kasutatakse seejärel generaatori või põhilise õhukompressori käitamiseks. See võimaldab rafineerimistehasel vähendada energiakulu ja parandada üleüldist energiaindeksi määra. Seda tegevust sooritavad seadmed võib koondada kas ühte süsteemi (vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel põhinev lahendus ühe süsteemiga) või kahte eraldi süsteemi (vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel põhinev lahendus kahe süsteemiga). |
| --- | --- |

(36)

Vedelfaasiline katalüütiline krakkimine on laialdaselt kasutatav rafineerimisprotsess, mille eesmärk on muuta toornafta süsivesinike fraktsioonid rafineeritumaks bensiiniks, olefiinseteks gaasideks ja muudeks saadusteks. Selle protsessi käigus kogub detander energiat kõrge temperatuuriga suitsugaasist (mis läheb tavaliselt kaduma). Seda energiat kasutatakse seejärel generaatori või põhilise õhukompressori käitamiseks. See võimaldab rafineerimistehasel vähendada energiakulu ja parandada üleüldist energiaindeksi määra. Seda tegevust sooritavad seadmed võib koondada kas ühte süsteemi (vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel põhinev lahendus ühe süsteemiga) või kahte eraldi süsteemi (vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel põhinev lahendus kahe süsteemiga).

| (37) | FCC lahendus ühe süsteemiga koosneb detandrist, õhukompressorist (põhiventilaator), auruturbiinist ja generaatorist. Kõik komponendid kuuluvad ühte süsteemi. |
| --- | --- |

(37)

FCC lahendus ühe süsteemiga koosneb detandrist, õhukompressorist (põhiventilaator), auruturbiinist ja generaatorist. Kõik komponendid kuuluvad ühte süsteemi.

| (38) | FCC lahendus kahe süsteemiga sisaldab kahte eraldi süsteemi. Sellises juhul on ühel süsteemil auruturbiinil põhinev õhukompressor (edaspidi „FCC kompressorsüsteem”). Teine süsteem koosneb detandrist ja generaatorist (edaspidi „FCC detandersüsteem”). |
| --- | --- |

(38)

FCC lahendus kahe süsteemiga sisaldab kahte eraldi süsteemi. Sellises juhul on ühel süsteemil auruturbiinil põhinev õhukompressor (edaspidi „FCC kompressorsüsteem”). Teine süsteem koosneb detandrist ja generaatorist (edaspidi „FCC detandersüsteem”).

| (39) | FCC süsteemide tarbijad on rafineerimistehased. Üldjuhul ostavad nad FCC süsteemi tervikuna ja mitte selle osasid eraldi. Tarbijaid abistavad ka EPC ettevõtted. |
| --- | --- |

(39)

FCC süsteemide tarbijad on rafineerimistehased. Üldjuhul ostavad nad FCC süsteemi tervikuna ja mitte selle osasid eraldi. Tarbijaid abistavad ka EPC ettevõtted.

| (40) | Seega leiab teate esitaja, et asjaomane tooteturg on FCC süsteemide turg, mis hõlmab nii FCC ühe süsteemiga kui ka FCC kahe süsteemiga lahendusi (8). Komisjon ei määratlenud eelnevalt FCC süsteemide tooteturgu. |
| --- | --- |

(40)

Seega leiab teate esitaja, et asjaomane tooteturg on FCC süsteemide turg, mis hõlmab nii FCC ühe süsteemiga kui ka FCC kahe süsteemiga lahendusi (8). Komisjon ei määratlenud eelnevalt FCC süsteemide tooteturgu.

| (41) | Käesoleval juhul leiab komisjon, et küsimuse, kas FCC ühe süsteemiga ja FCC kahe süsteemiga lahendused moodustavad kaks erinevat tooteturgu või mitte, saab jätta lahtiseks, sest sõltumata asjaomas(t)e tooteturu(-turgude) täpsetest piiridest ei takista tehing märkimisväärselt FCC süsteemidega seotud tõhusat konkurentsi. Samuti pidas komisjon võimalikuks selliste turgude olemasolu, mis on eelnev võrreldes i) FCC ühe süsteemi lahendusega turu ja ii) FCC kahe süsteemi lahendusega turuga, selleks et hinnata võimalikku vertikaalset mõju. |
| --- | --- |

(41)

Käesoleval juhul leiab komisjon, et küsimuse, kas FCC ühe süsteemiga ja FCC kahe süsteemiga lahendused moodustavad kaks erinevat tooteturgu või mitte, saab jätta lahtiseks, sest sõltumata asjaomas(t)e tooteturu(-turgude) täpsetest piiridest ei takista tehing märkimisväärselt FCC süsteemidega seotud tõhusat konkurentsi. Samuti pidas komisjon võimalikuks selliste turgude olemasolu, mis on eelnev võrreldes i) FCC ühe süsteemi lahendusega turu ja ii) FCC kahe süsteemi lahendusega turuga, selleks et hinnata võimalikku vertikaalset mõju.

iii)   Geograafilise turu määratlus

| (42) | Kõikide eespool nimetatud turgude geograafiline turg on vähemalt EMP või tõenäoliselt kogu maailm. |
| --- | --- |

(42)

Kõikide eespool nimetatud turgude geograafiline turg on vähemalt EMP või tõenäoliselt kogu maailm.

B.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

I.   Üle 23 MW väljundvõimsusega lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad turbokompressorsüsteemid eelneva turu avamererakenduste ja keskmise turuga seotud torustikurakenduste jaoks – horisontaalne hindamine

i)   Analüüsiraamistik.

| (43) | Kuigi ühinemisele eelnevad konkurentsitingimused on üldjuhul usaldusväärne alus tingimuste suhtes, mis võiksid valitseda ilma ühinemiseta, siis käesoleval juhul ei pruugi ühinemise ajal olevad konkurentsitingimused moodustada tingimata asjaomast võrdlust. Seda põhjusel, et tehingu hindamiseks kasutatavad andmed on pärit ajaperioodist enne eelmise tehingu lõpetamist – 2014. aasta detsembris aset leidnud Siemensi/RRi tehing, (9) millega Siemens omandas Rolls Royce’i (edaspidi „RR”) lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid. Need eelnevad andmed ei pruugi seega täielikult kajastada kombineeritud üksuse Siemens/RR tulevast konkurentsipositsiooni ilma teatatud koondumiseta. |
| --- | --- |

(43)

Kuigi ühinemisele eelnevad konkurentsitingimused on üldjuhul usaldusväärne alus tingimuste suhtes, mis võiksid valitseda ilma ühinemiseta, siis käesoleval juhul ei pruugi ühinemise ajal olevad konkurentsitingimused moodustada tingimata asjaomast võrdlust. Seda põhjusel, et tehingu hindamiseks kasutatavad andmed on pärit ajaperioodist enne eelmise tehingu lõpetamist – 2014. aasta detsembris aset leidnud Siemensi/RRi tehing, (9) millega Siemens omandas Rolls Royce’i (edaspidi „RR”) lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid. Need eelnevad andmed ei pruugi seega täielikult kajastada kombineeritud üksuse Siemens/RR tulevast konkurentsipositsiooni ilma teatatud koondumiseta.

| (44) | RRi lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide äri integreerimine võib olla muutnud Siemensi turupositsiooni ja piiranguid, mida see avaldab teatud määral Siemensi konkurentidele. Samuti kavatseb Siemens äsja omandatud RRi tooteliini [...]. Ilma tehinguta jäävad DRi ja Siemensi/RRi üksteisele seatavad konkurentsipiirangud praeguse olukorra ja selle olukorra vahele, kus Siemens suudab RRi tooteid [...]. |
| --- | --- |

(44)

RRi lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide äri integreerimine võib olla muutnud Siemensi turupositsiooni ja piiranguid, mida see avaldab teatud määral Siemensi konkurentidele. Samuti kavatseb Siemens äsja omandatud RRi tooteliini [...]. Ilma tehinguta jäävad DRi ja Siemensi/RRi üksteisele seatavad konkurentsipiirangud praeguse olukorra ja selle olukorra vahele, kus Siemens suudab RRi tooteid [...].

| (45) | Komisjon leiab, et lõppkokkuvõttes võib jätta lahtiseks, milline kahest alternatiivsest analüüsistsenaariumist on mõlema stsenaariumi korral tõenäolisem, sest tehing ei too endaga kaasa tõhusa konkurentsi olulist takistamist. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon leiab, et lõppkokkuvõttes võib jätta lahtiseks, milline kahest alternatiivsest analüüsistsenaariumist on mõlema stsenaariumi korral tõenäolisem, sest tehing ei too endaga kaasa tõhusa konkurentsi olulist takistamist.

| (46) | Lisaks sellele, arvestades, et suurem osa müügist toimub hankeprotsessi alusel ning et turbokompressorsüsteemid on väga erinevad ja kõrgtehnoloogilised tooted, siis tuleb tehingu potentsiaalse mittekoordineeritud mõju hindamine viia läbi nn hanketuru raamistikus, võttes arvesse diferentseeritud tooteid. Enamikes hankemenetlustes esineva läbipaistvuse puudumise tõttu ei keskendutud komisjoni hindamises üksnes pakkumisega seotud projektidele, milles pooled olid kas projekti võitnud või jäänud teisele kohale, vaid komisjon võttis arvesse kõik projektid, milles pooled konkureerisid. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks sellele, arvestades, et suurem osa müügist toimub hankeprotsessi alusel ning et turbokompressorsüsteemid on väga erinevad ja kõrgtehnoloogilised tooted, siis tuleb tehingu potentsiaalse mittekoordineeritud mõju hindamine viia läbi nn hanketuru raamistikus, võttes arvesse diferentseeritud tooteid. Enamikes hankemenetlustes esineva läbipaistvuse puudumise tõttu ei keskendutud komisjoni hindamises üksnes pakkumisega seotud projektidele, milles pooled olid kas projekti võitnud või jäänud teisele kohale, vaid komisjon võttis arvesse kõik projektid, milles pooled konkureerisid.

ii)   Hindamine

| (47) | Komisjon järeldas, et tehing ei kõrvalda turul olulist konkurentsijõudu. Seda järgmistel põhjustel.






  a) | Poolte kombineeritud turuosad on mõõdukad ning kõikides turusegmentides seisavad nad silmitsi GE-poolse konkurentsiga, millel on võrreldav või suurem turuosa. |
| --- | --- | --- |

(47)

Komisjon järeldas, et tehing ei kõrvalda turul olulist konkurentsijõudu. Seda järgmistel põhjustel.

a)

Poolte kombineeritud turuosad on mõõdukad ning kõikides turusegmentides seisavad nad silmitsi GE-poolse konkurentsiga, millel on võrreldav või suurem turuosa.

| b) | Siemens/RR ja DR ei ole lähedased konkurendid, kuna nende turbokompressorisüsteemide tootevalik on keskendunud erinevatele rakendustele. Seda kinnitab ka asjaolu, et Siemens ja DR konkureerisid teineteisega vaid piiratud arvu projektide puhul. Projektide arv, mille korral üks neist võitis ja teine esitas samuti kindla pakkumise, on veelgi rohkem piiratud. |
| --- | --- |

b)

Siemens/RR ja DR ei ole lähedased konkurendid, kuna nende turbokompressorisüsteemide tootevalik on keskendunud erinevatele rakendustele. Seda kinnitab ka asjaolu, et Siemens ja DR konkureerisid teineteisega vaid piiratud arvu projektide puhul. Projektide arv, mille korral üks neist võitis ja teine esitas samuti kindla pakkumise, on veelgi rohkem piiratud.

| c) | On ebatõenäoline, et ühinevate ettevõtete vahelise konkurentsi kõrvaldamine toob kaasa GE suhtes avalduva konkurentsipiirangu olulise vähenemise. |
| --- | --- |

c)

On ebatõenäoline, et ühinevate ettevõtete vahelise konkurentsi kõrvaldamine toob kaasa GE suhtes avalduva konkurentsipiirangu olulise vähenemise.

| d) | On ebatõenäoline, et RRi lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide äri suurendaks oluliselt konkurentsipiirangut, mida Siemens avaldab DRi suhtes ilma ühinemiseta. |
| --- | --- |

d)

On ebatõenäoline, et RRi lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide äri suurendaks oluliselt konkurentsipiirangut, mida Siemens avaldab DRi suhtes ilma ühinemiseta.

| e) | GE ja DE kombineeritud pakkumise võimalik turult kadumine ei vähenda oluliselt GE-le avalduvaid poolte poolt seatud konkurentsipiiranguid. |
| --- | --- |

e)

GE ja DE kombineeritud pakkumise võimalik turult kadumine ei vähenda oluliselt GE-le avalduvaid poolte poolt seatud konkurentsipiiranguid.

| (48) | Samuti leidis komisjon, et tehing ei kõrvalda alla 23 MW väljundvõimsusega lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavate turbokompressorsüsteemide olulist turupõhist konkurentsijõudu. Seda põhjusel, et poolte kombineeritud turuosa on mõõdukas ning tehingust tulenenud juurdekasv on väike mis tahes võimaliku analüüsiraamistiku alusel. |
| --- | --- |

(48)

Samuti leidis komisjon, et tehing ei kõrvalda alla 23 MW väljundvõimsusega lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavate turbokompressorsüsteemide olulist turupõhist konkurentsijõudu. Seda põhjusel, et poolte kombineeritud turuosa on mõõdukas ning tehingust tulenenud juurdekasv on väike mis tahes võimaliku analüüsiraamistiku alusel.

II.   Lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavad turbokompressorsüsteemid – mittehorisontaalne hindamine

| (49) | Komisjon analüüsis tehingu võimalikku mittehorisontaalset mõju. Käesoleva analüüsiraamistiku raames eelneks hüpoteetiline lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide ja turbokompressorite turg turbokompressorsüsteemide turule, mida kasutatakse nafta- ja gaasirakenduste korral. Tegelikult on nii lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid kui ka kompressorid olulised sisendid kompressorsüsteemide tootmises, mille jaoks on vaja mõlemat elementi. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon analüüsis tehingu võimalikku mittehorisontaalset mõju. Käesoleva analüüsiraamistiku raames eelneks hüpoteetiline lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide ja turbokompressorite turg turbokompressorsüsteemide turule, mida kasutatakse nafta- ja gaasirakenduste korral. Tegelikult on nii lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinid kui ka kompressorid olulised sisendid kompressorsüsteemide tootmises, mille jaoks on vaja mõlemat elementi.

| (50) | Kuna Siemens/RR ja GE tarnivad ainsana lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiine kolmandatele pooltele samal ajal kui on olemas palju kompressoritootjaid, siis saab Siemensi/RRi võime ja motiiv piirata juurdepääsu oma toodetele olla seotud vaid lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega, kuid mitte selle kompressoritega. Seega hindas komisjon vaid seda, kas ühinemisel tekkival üksusel oleks võimalus ja motiiv piirata kolmandate isikute juurdepääsu oma lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidele ning sellise strateegia mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(50)

Kuna Siemens/RR ja GE tarnivad ainsana lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiine kolmandatele pooltele samal ajal kui on olemas palju kompressoritootjaid, siis saab Siemensi/RRi võime ja motiiv piirata juurdepääsu oma toodetele olla seotud vaid lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega, kuid mitte selle kompressoritega. Seega hindas komisjon vaid seda, kas ühinemisel tekkival üksusel oleks võimalus ja motiiv piirata kolmandate isikute juurdepääsu oma lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidele ning sellise strateegia mõju konkurentsile.

| (51) | Komisjon on seisukohal, et hoolimata võimest piirata juurdepääsu lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidele, ei ole ühinemisel tekkival üksusel motiivi seda teha. Seda põhjusel, et Siemens/Rolls-Royce’il ei oleks tulus tarnimist pidurdada, kuna lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide müügist keeldumisega kaotatakse eraldiseisvalt märkimisväärselt rohkem võrreldes sellega, milline võiks olla tulu Siemensipõhiste kompressorsüsteemide osana täiendavate kompressorite müügi alusel. Samuti loob lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide müük pikaajalise tulubaasi, mis tuleneb nende hooldustöödest. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon on seisukohal, et hoolimata võimest piirata juurdepääsu lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidele, ei ole ühinemisel tekkival üksusel motiivi seda teha. Seda põhjusel, et Siemens/Rolls-Royce’il ei oleks tulus tarnimist pidurdada, kuna lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide müügist keeldumisega kaotatakse eraldiseisvalt märkimisväärselt rohkem võrreldes sellega, milline võiks olla tulu Siemensipõhiste kompressorsüsteemide osana täiendavate kompressorite müügi alusel. Samuti loob lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinide müük pikaajalise tulubaasi, mis tuleneb nende hooldustöödest.

| (52) | Igal juhul ei avalda hüpoteetiline sulgemise strateegia olulist mõju tõhusale konkurentsile, kuna mittevertikaalselt integreeritud kompressoritootjad osalevad väga harva pakkumistes ning veelgi harvem suudavad neid võita. |
| --- | --- |

(52)

Igal juhul ei avalda hüpoteetiline sulgemise strateegia olulist mõju tõhusale konkurentsile, kuna mittevertikaalselt integreeritud kompressoritootjad osalevad väga harva pakkumistes ning veelgi harvem suudavad neid võita.

III.   Lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavate generaatorite turg – horisontaalne hindamine

| (53) | Hoolimata poolte märkimisväärsest kombineeritud turuosast nafta- ja maagaasitööstuse rakendustes kasutatavate üle 23 MW võimsusega, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavate generaatorite turul, leidis komisjon, et tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi, kuna see ei kõrvalda turult olulist konkurentsijõudu. |
| --- | --- |

(53)

Hoolimata poolte märkimisväärsest kombineeritud turuosast nafta- ja maagaasitööstuse rakendustes kasutatavate üle 23 MW võimsusega, lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega ja kergetööstuse gaasiturbiinidega käitatavate generaatorite turul, leidis komisjon, et tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi, kuna see ei kõrvalda turult olulist konkurentsijõudu.

| (54) | Seda järgmistel põhjustel:






  a) | pooled ei ole lähedased konkurendid, sest nad keskenduvad erinevatele nafta- ja gaasitööstuse rakendamise segmentidele; |
| --- | --- | --- |

(54)

Seda järgmistel põhjustel:

a)

pooled ei ole lähedased konkurendid, sest nad keskenduvad erinevatele nafta- ja gaasitööstuse rakendamise segmentidele;

| b) | DRil ei ole turul tugevat konkurentsijõudu, sest ta tugineb lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega seoses märkimisväärses ulatuses GE-le ja kolmandatest isikutest generaatoritootjatele; |
| --- | --- |

b)

DRil ei ole turul tugevat konkurentsijõudu, sest ta tugineb lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega seoses märkimisväärses ulatuses GE-le ja kolmandatest isikutest generaatoritootjatele;

| c) | nagu on näha turuosaliste pakkumiste analüüsis, ei sea Siemens/RR ja DR teineteisele tugevaid konkurentsipiiranguid; |
| --- | --- |

c)

nagu on näha turuosaliste pakkumiste analüüsis, ei sea Siemens/RR ja DR teineteisele tugevaid konkurentsipiiranguid;

| d) | isegi kui pärast tehingu sooritamist ei ole GT lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega varustatud DRi generaatorid enam saadaval, on pooltel endiselt võimalus (vähemalt) seada sama konkurentsipiirang GE suhtes, pakkudes RRi lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega varustatud generaatoreid ning |
| --- | --- |

d)

isegi kui pärast tehingu sooritamist ei ole GT lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega varustatud DRi generaatorid enam saadaval, on pooltel endiselt võimalus (vähemalt) seada sama konkurentsipiirang GE suhtes, pakkudes RRi lennukimootoritest tuletatud gaasiturbiinidega varustatud generaatoreid ning

| e) | on tõenäoline, et Mitsubishi Heavy Industries (edaspidi „MHI”) ja PW Power Systems (edaspidi „PWPS”) vaheline sünergia võimaldab viimasel suurendada pooltele ja GE-le hetkel seatud konkurentsipiirangut. |
| --- | --- |

e)

on tõenäoline, et Mitsubishi Heavy Industries (edaspidi „MHI”) ja PW Power Systems (edaspidi „PWPS”) vaheline sünergia võimaldab viimasel suurendada pooltele ja GE-le hetkel seatud konkurentsipiirangut.

IV.   Mehaanilise ajamiga auruturbiinide turg

| (55) | Komisjoni arvates on ebatõenäoline, et tehing takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi kuni 45 MW mehaanilise ajamiga auruturbiinide või kuni 5 MW mehaanilise ajamiga auruturbiinide osas. |
| --- | --- |

(55)

Komisjoni arvates on ebatõenäoline, et tehing takistaks oluliselt tõhusat konkurentsi kuni 45 MW mehaanilise ajamiga auruturbiinide või kuni 5 MW mehaanilise ajamiga auruturbiinide osas.

| (56) | 5–45 MW võimsusvahemikuga mehaanilise ajamiga auruturbiinide turul ei ületa poolte kombineeritud turuosa (10) 0–5 % ei EMP ega ka ülemaailmsel tasandil. Sellele asjaolule osutati ka turu-uuringus: nimelt väitis suurem osa tarbijaid, et tehing ei avalda selles turusegmendis konkurentsile mõju (11). |
| --- | --- |

(56)

5–45 MW võimsusvahemikuga mehaanilise ajamiga auruturbiinide turul ei ületa poolte kombineeritud turuosa (10) 0–5 % ei EMP ega ka ülemaailmsel tasandil. Sellele asjaolule osutati ka turu-uuringus: nimelt väitis suurem osa tarbijaid, et tehing ei avalda selles turusegmendis konkurentsile mõju (11).

| (57) | Seoses kuni 5 MW võimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiinidega on poolte kombineeritud turuosa ülemaailmsel tasandil 20–30 %, sealjuures Siemensi juurdekasv moodustab vaid 0–5 %. Muud suuremad aktiivsed osalejad on Elliott Ebara (USA), Shin Nippon (Jaapan), TGM Kanis/Turbinas (Brasiilia), NG Metallurgica (Brasiilia) ja muud (12). |
| --- | --- |

(57)

Seoses kuni 5 MW võimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiinidega on poolte kombineeritud turuosa ülemaailmsel tasandil 20–30 %, sealjuures Siemensi juurdekasv moodustab vaid 0–5 %. Muud suuremad aktiivsed osalejad on Elliott Ebara (USA), Shin Nippon (Jaapan), TGM Kanis/Turbinas (Brasiilia), NG Metallurgica (Brasiilia) ja muud (12).

| (58) | EMP tasandil on poolte kombineeritud turuosa 40–50 %. Elliott jääb suuruselt teiseks mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide tarnijaks ja suurimaks konkurendiks. Muude väiksemate konkurentide turuosa on alla 5 %. Hoolimata poolte ja Elliotti tugevast positsioonist on olemas ka mõned väiksemad EMP tasandi konkurendid, nagu MAN Diesel and Turbo (Saksamaa), Fincantieri (Itaalia), M+M (Saksamaa); samuti osalised väljastpoolt EMPd, nagu TGM Kanis/Turbinas, NG Metallurgica ja Shin Nippon. |
| --- | --- |

(58)

EMP tasandil on poolte kombineeritud turuosa 40–50 %. Elliott jääb suuruselt teiseks mehaanilise ajamisüsteemiga auruturbiinide tarnijaks ja suurimaks konkurendiks. Muude väiksemate konkurentide turuosa on alla 5 %. Hoolimata poolte ja Elliotti tugevast positsioonist on olemas ka mõned väiksemad EMP tasandi konkurendid, nagu MAN Diesel and Turbo (Saksamaa), Fincantieri (Itaalia), M+M (Saksamaa); samuti osalised väljastpoolt EMPd, nagu TGM Kanis/Turbinas, NG Metallurgica ja Shin Nippon.

| (59) | Hoolimata poolte kombineeritud turuosadest ja turu koondunud olemusest leiab komisjon, et on ebatõenäoline, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi seoses kuni 5 MW võimsusega auruturbiinidega, sest 1) Siemens ja DR ei ole lähedased konkurendid ning 2) turuletuleku ja turu laienemise takistused on madalad. |
| --- | --- |

(59)

Hoolimata poolte kombineeritud turuosadest ja turu koondunud olemusest leiab komisjon, et on ebatõenäoline, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi seoses kuni 5 MW võimsusega auruturbiinidega, sest 1) Siemens ja DR ei ole lähedased konkurendid ning 2) turuletuleku ja turu laienemise takistused on madalad.

| (60) | Seoses tiheda konkurentsiga on Siemensi äritegevus suunatud elektri tootmisele. Seevastu on Dresser-Randi tähelepanu suunatud nafta- ja maagaasitööstuse rakendustes kasutatavatele mehaanilise ajamiga auruturbiinidele. Seda kinnitavad poolte ajavahemikust 2009–2014 pärit müügiandmed. Üle 80–90 % DRi müügist selles turusegmendis on seotud nafta- ja maagaasitööstuse rakendustega, samal ajal kui Siemensi müük nafta- ja maagaasitööstuses on vaid 20–30 % Siemensi alla 5 MW võimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiinide kogumüügist. |
| --- | --- |

(60)

Seoses tiheda konkurentsiga on Siemensi äritegevus suunatud elektri tootmisele. Seevastu on Dresser-Randi tähelepanu suunatud nafta- ja maagaasitööstuse rakendustes kasutatavatele mehaanilise ajamiga auruturbiinidele. Seda kinnitavad poolte ajavahemikust 2009–2014 pärit müügiandmed. Üle 80–90 % DRi müügist selles turusegmendis on seotud nafta- ja maagaasitööstuse rakendustega, samal ajal kui Siemensi müük nafta- ja maagaasitööstuses on vaid 20–30 % Siemensi alla 5 MW võimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiinide kogumüügist.

| (61) | Seoses turulepääsu tõketega näitas turu-uuring, et 1) mitmed konkurendid, kes juba tegelevad alla 5 MW võimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiinidega, võiksid kergesti laiendada oma tootmist vastusena suurenenud nõudlusele ning 2) hetkel generaatorajamiga auruturbiinide turul tegutsevad ettevõtted võiksid lihtsasti alustada mehaanilise ajamiga auruturbiinide tarnimist seni, kuni nad suudavad vastata täiendavatele standarditele, mida tööstuses nõutakse ning mida ei ole iseenesest raske täita. |
| --- | --- |

(61)

Seoses turulepääsu tõketega näitas turu-uuring, et 1) mitmed konkurendid, kes juba tegelevad alla 5 MW võimsusega mehaanilise ajamiga auruturbiinidega, võiksid kergesti laiendada oma tootmist vastusena suurenenud nõudlusele ning 2) hetkel generaatorajamiga auruturbiinide turul tegutsevad ettevõtted võiksid lihtsasti alustada mehaanilise ajamiga auruturbiinide tarnimist seni, kuni nad suudavad vastata täiendavatele standarditele, mida tööstuses nõutakse ning mida ei ole iseenesest raske täita.

V.   Generaatoriga käitatavate rakendustele ettenähtud auruturbiinide turg

| (62) | Komisjon leiab, et on ebatõenäoline, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi alla 45 MW võimsusega generaatorite suhtes, sõltumata sellest, kas komisjon võtab arvesse EMP või ülemaailmset turgu. Seda järgmistel põhjustel.






  a) | Esiteks ei ületa poolte kombineeritud turuosa ei EMP ega ülemaailmsel tasandil 20–30 %. |
| --- | --- | --- |

(62)

Komisjon leiab, et on ebatõenäoline, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi alla 45 MW võimsusega generaatorite suhtes, sõltumata sellest, kas komisjon võtab arvesse EMP või ülemaailmset turgu. Seda järgmistel põhjustel.

a)

Esiteks ei ületa poolte kombineeritud turuosa ei EMP ega ülemaailmsel tasandil 20–30 %.

| b) | Teiseks on tehingust tulenev juurdekasv väike, võttes arvesse kas ülemaailmset või EMP tasandit. Samal ajal kui Siemensi turuosa moodustab 20–30 %, on DR generaatorite turul vähem tähtis konkurent, kelle turuosa jääb vaid vahemikku 0–5 %. Sellisena ei saa DR avaldada märkimisväärset konkurentsisurvet sellele turule. |
| --- | --- |

b)

Teiseks on tehingust tulenev juurdekasv väike, võttes arvesse kas ülemaailmset või EMP tasandit. Samal ajal kui Siemensi turuosa moodustab 20–30 %, on DR generaatorite turul vähem tähtis konkurent, kelle turuosa jääb vaid vahemikku 0–5 %. Sellisena ei saa DR avaldada märkimisväärset konkurentsisurvet sellele turule.

| c) | Kolmandaks viitasid kuni 45 MW võimsusega generaatorite tarbijad ja konkurendid asjaolule, et Siemens on hästi teada ja generaatorite väljakujunenud tarnija. Nad ei tuvastanud DRi siiski kui tugevat ja väljakujunenud osalejat sellel turul (13). |
| --- | --- |

c)

Kolmandaks viitasid kuni 45 MW võimsusega generaatorite tarbijad ja konkurendid asjaolule, et Siemens on hästi teada ja generaatorite väljakujunenud tarnija. Nad ei tuvastanud DRi siiski kui tugevat ja väljakujunenud osalejat sellel turul (13).

VI.   FCC süsteemide turg

| (63) | Allpool kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi seoses FCC süsteemidega sõltumata asjaomas(t)e tooteturu(-turgude) täpsetest piiridest. Eelkõige viis komisjon läbi oma konkurentsihindamise nii horisontaalse kui ka vertikaalse mõju kohta kolme tõenäolise järgneva turu raames: 1) FCC süsteemid ühe süsteemiga lahenduses, 2) FCC süsteemid kahe süsteemiga lahenduses: FCC detandersüsteemid ja FCC kompressorsüsteemid ning 3) FCC süsteemid, mis hõlmavad nii ühe kui ka kahe süsteemiga lahendusi, ning jõudis järeldusele, et tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi seoses ühegi nimetatud usutava turuga. |
| --- | --- |

(63)

Allpool kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi seoses FCC süsteemidega sõltumata asjaomas(t)e tooteturu(-turgude) täpsetest piiridest. Eelkõige viis komisjon läbi oma konkurentsihindamise nii horisontaalse kui ka vertikaalse mõju kohta kolme tõenäolise järgneva turu raames: 1) FCC süsteemid ühe süsteemiga lahenduses, 2) FCC süsteemid kahe süsteemiga lahenduses: FCC detandersüsteemid ja FCC kompressorsüsteemid ning 3) FCC süsteemid, mis hõlmavad nii ühe kui ka kahe süsteemiga lahendusi, ning jõudis järeldusele, et tehing ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi seoses ühegi nimetatud usutava turuga.

1.   
  FCC ühe süsteemiga lahendus

i)   Puudub horisontaalne mõju

| (64) | Kumbki pooltest ei osale FCC ühe süsteemiga lahenduse turul, seega võib horisontaalse mõju välja arvata. |
| --- | --- |

(64)

Kumbki pooltest ei osale FCC ühe süsteemiga lahenduse turul, seega võib horisontaalse mõju välja arvata.

| (65) | Ülemaailmsest perspektiivist vaadatuna on MANil (koos DR detandriga) sellel turul turuosa 60–70 % ning Elliott Ebaral (30–40 %) (14). EMP tasandil ei müünud kumbki ettevõte FCC ühe süsteemiga lahendust. |
| --- | --- |

(65)

Ülemaailmsest perspektiivist vaadatuna on MANil (koos DR detandriga) sellel turul turuosa 60–70 % ning Elliott Ebaral (30–40 %) (14). EMP tasandil ei müünud kumbki ettevõte FCC ühe süsteemiga lahendust.

ii)   Puudub vertikaalne mõju

| (66) | FCC-süsteemi tootjad tuginevad kas enda toodetud detandritele või kolmandatelt tootjatelt saadud detandritele, mis on sel juhul komplekteeritud muude osadega. Kompressorite ja auruturbiinide tootjal MANil õnnestus FCC-süsteemide peatöövõtjana saada [...] projekti, tellides detandreid DRilt. Seevastu sai Elliott ühe projekti, mille käigus kasutab ta oma detandrit ja kompressoriliini. Seetõttu on tõenäoliselt olemas eelnev turg FCC-süsteemides kasutatavate detandrite müügiks. |
| --- | --- |

(66)

FCC-süsteemi tootjad tuginevad kas enda toodetud detandritele või kolmandatelt tootjatelt saadud detandritele, mis on sel juhul komplekteeritud muude osadega. Kompressorite ja auruturbiinide tootjal MANil õnnestus FCC-süsteemide peatöövõtjana saada [...] projekti, tellides detandreid DRilt. Seevastu sai Elliott ühe projekti, mille käigus kasutab ta oma detandrit ja kompressoriliini. Seetõttu on tõenäoliselt olemas eelnev turg FCC-süsteemides kasutatavate detandrite müügiks.

| (67) | Sellel detandrite eelneval turul on DRi ülemaailmne turuosa 40–50 %, Elliott Ebara turuosa 30–40 % ning GE turuosa 20–30 %. EMP tasandil müüs Elliott Ebara ainult ühe kompressorisüsteemi (15). |
| --- | --- |

(67)

Sellel detandrite eelneval turul on DRi ülemaailmne turuosa 40–50 %, Elliott Ebara turuosa 30–40 % ning GE turuosa 20–30 %. EMP tasandil müüs Elliott Ebara ainult ühe kompressorisüsteemi (15).

| (68) | FCC ühe süsteemiga lahenduse segment; DR müüs MANi poolt pakutud FCC süsteemide osana ([...] projekti) väga vähe detandreid ning Elliott üksnes ühe osana Elliotti enda pakutud FCC-süsteemi osana. |
| --- | --- |

(68)

FCC ühe süsteemiga lahenduse segment; DR müüs MANi poolt pakutud FCC süsteemide osana ([...] projekti) väga vähe detandreid ning Elliott üksnes ühe osana Elliotti enda pakutud FCC-süsteemi osana.

| (69) | Komisjon leiab, et tõenäoliselt ei too tehing kaasa konkurentsivastast sisendile juurdepääsu piiramist. Kooskõlas mittehorisontaalsete ühinemissuunistega, (16) analüüsis ja järeldas komisjon eelkõige, et: 1) kombineeritud üksusel ei oleks võimet juurdepääsu piirata, kuna DRi sisendile tuginevad tarnijad võivad pöörduda GE või Elliotti poole; 2) küsimuse, kas kombineeritud üksusel oleks motiiv juurdepääsu piirata, võib jätta lahtiseks; kokkuvõtteks järeldas komisjon, et 3) isegi kui tekkival üksusel oleks võime ja motivatsioon oluliselt piirata juurdepääsu detandritele, ei avaldaks see märkimisväärset kahjulikku mõju konkurentsile FCC ühe süsteemiga lahenduse tasandil. Põhjus on selles, et hetkel konkureerivad sellel tasandil ainult Elliott ja MAN (koos DRi detandriga). Selle tulemusena oleks juhul, kui pooled lõpetavad MANile DRi detandrite tarnimise ning kombineerivad need ainult Siemensi kompressoritega, pärast tehingu tegemist endiselt kaks aktiivset tarnijat ning erinevus seisneks vaid selles, et DR-MANi lahendus asendatakse DR-Siemensi lahendusega. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon leiab, et tõenäoliselt ei too tehing kaasa konkurentsivastast sisendile juurdepääsu piiramist. Kooskõlas mittehorisontaalsete ühinemissuunistega, (16) analüüsis ja järeldas komisjon eelkõige, et: 1) kombineeritud üksusel ei oleks võimet juurdepääsu piirata, kuna DRi sisendile tuginevad tarnijad võivad pöörduda GE või Elliotti poole; 2) küsimuse, kas kombineeritud üksusel oleks motiiv juurdepääsu piirata, võib jätta lahtiseks; kokkuvõtteks järeldas komisjon, et 3) isegi kui tekkival üksusel oleks võime ja motivatsioon oluliselt piirata juurdepääsu detandritele, ei avaldaks see märkimisväärset kahjulikku mõju konkurentsile FCC ühe süsteemiga lahenduse tasandil. Põhjus on selles, et hetkel konkureerivad sellel tasandil ainult Elliott ja MAN (koos DRi detandriga). Selle tulemusena oleks juhul, kui pooled lõpetavad MANile DRi detandrite tarnimise ning kombineerivad need ainult Siemensi kompressoritega, pärast tehingu tegemist endiselt kaks aktiivset tarnijat ning erinevus seisneks vaid selles, et DR-MANi lahendus asendatakse DR-Siemensi lahendusega.

2.   
  Vedelfaasilisel katalüütilisel krakkimisel põhineva kahe süsteemiga lahendus

| (70) | FCC kahe süsteemiga lahendus koosneb kahest eraldi süsteemist: 1) FCC-dentandersüsteemid ja 2) FCC-kompressorsüsteemid. Tarbijad korraldavad tavaliselt eraldi pakkumused iga süsteemi kohta. Seega ei pruugi detandersüsteemi tarnija olla tingimata kompressorsüsteemi tarnija. Tegelikult on DR alates 2004. aastast tarninud kahe süsteemiga lahenduste raames ja FCC-süsteemide osana [...] detandersüsteeme ning sellel on sellist tüüpi FCC- süsteemide osaks [...] kompressorsüsteem (17). Komisjon teostas konkurentsihindamise eraldi FCC-ekspandersüsteemide ja FCC-kompressorsüsteemide kohta ning jõudis järeldusele, et on ebatõenäoline, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi ühelgi nendel valitsevatest turgudest. |
| --- | --- |

(70)

FCC kahe süsteemiga lahendus koosneb kahest eraldi süsteemist: 1) FCC-dentandersüsteemid ja 2) FCC-kompressorsüsteemid. Tarbijad korraldavad tavaliselt eraldi pakkumused iga süsteemi kohta. Seega ei pruugi detandersüsteemi tarnija olla tingimata kompressorsüsteemi tarnija. Tegelikult on DR alates 2004. aastast tarninud kahe süsteemiga lahenduste raames ja FCC-süsteemide osana [...] detandersüsteeme ning sellel on sellist tüüpi FCC- süsteemide osaks [...] kompressorsüsteem (17). Komisjon teostas konkurentsihindamise eraldi FCC-ekspandersüsteemide ja FCC-kompressorsüsteemide kohta ning jõudis järeldusele, et on ebatõenäoline, et tehing takistab oluliselt tõhusat konkurentsi ühelgi nendel valitsevatest turgudest.

2.1.   FCC-dentandersüsteemid

| (71) | FCC-detandersüsteemide ülemaailmsele turule järgneval turul on DRi turuosa 30–40 %, Elliott Ebara turuosa 30–40 % ning GE turuosa 20–30 %. EMP tasandil on üksnes Elliott Ebara müünud FCC-detandersüsteeme. Siemens ei ole sellel turul aktiivne ning seega saab igasuguse horisontaalse mõju välistada. |
| --- | --- |

(71)

FCC-detandersüsteemide ülemaailmsele turule järgneval turul on DRi turuosa 30–40 %, Elliott Ebara turuosa 30–40 % ning GE turuosa 20–30 %. EMP tasandil on üksnes Elliott Ebara müünud FCC-detandersüsteeme. Siemens ei ole sellel turul aktiivne ning seega saab igasuguse horisontaalse mõju välistada.

| (72) | Sellel turul tegutseb detandritootja tavaliselt peatöövõtjana, kes üldjuhul tellib generaatoreid kolmandalt isikult. Sellisel potentsiaalsel, oletataval eelneval generaatorite turul on Siemensi tarneosa alla 10–20 % nii EMP kui ka ülemaailmsel tasandil. DR toodab ainult nišitoodet NovaGen 400 ning sellel on minimaalsed turuosad nii EMP kui ka ülemaailmsel tasandil. Seda nišitoodet ei kasutata koos FCC-detandritega. |
| --- | --- |

(72)

Sellel turul tegutseb detandritootja tavaliselt peatöövõtjana, kes üldjuhul tellib generaatoreid kolmandalt isikult. Sellisel potentsiaalsel, oletataval eelneval generaatorite turul on Siemensi tarneosa alla 10–20 % nii EMP kui ka ülemaailmsel tasandil. DR toodab ainult nišitoodet NovaGen 400 ning sellel on minimaalsed turuosad nii EMP kui ka ülemaailmsel tasandil. Seda nišitoodet ei kasutata koos FCC-detandritega.

| (73) | Seoses sisendi piiramisega leiab komisjon, et ühinemisel tekkival üksusel ei ole võimet ega motiivi piirata kolmandatest isikutest detandri algseadme valmistajate juurdepääsu generaatoritele. Seda põhjusel, et Siemensil on käesoleval valitseval turul vähem kui 10–20 % turuosast ning DRi turuosa on minimaalne; ning igal juhul ei kasutata DRi generaatoreid koos FCC-detandritega. Seega on FCC- detandrite tarnijatel pärast ühinemist endiselt juurdepääs Siemensi konkurentide toodetud generaatoritele, millest paljud ei ole integreeritud (18). |
| --- | --- |

(73)

Seoses sisendi piiramisega leiab komisjon, et ühinemisel tekkival üksusel ei ole võimet ega motiivi piirata kolmandatest isikutest detandri algseadme valmistajate juurdepääsu generaatoritele. Seda põhjusel, et Siemensil on käesoleval valitseval turul vähem kui 10–20 % turuosast ning DRi turuosa on minimaalne; ning igal juhul ei kasutata DRi generaatoreid koos FCC-detandritega. Seega on FCC- detandrite tarnijatel pärast ühinemist endiselt juurdepääs Siemensi konkurentide toodetud generaatoritele, millest paljud ei ole integreeritud (18).

| (74) | Seoses võimaliku tarbijate juurdepääsu piiramisega ei oleks pooltel generaatorite turul võimalik piirata Siemensi konkurentide juurdepääsu piisavale kliendibaasile, sest generaatoreid kasutatakse paljudes muudes rakendustes, näiteks nafta- ja maagaasitööstuse rakendustes kasutatavad generaatorid. Seega isegi kui pooled ainult hangiksid generaatoreid Siemensilt sisemiselt, et kombineerida neid FCC- detandersüsteemides kasutatavate DRi detandritega, oleks Siemensi konkurentidel generaatorite turul endiselt juurdepääs piisavale kliendibaasile muudes rakendustes. |
| --- | --- |

(74)

Seoses võimaliku tarbijate juurdepääsu piiramisega ei oleks pooltel generaatorite turul võimalik piirata Siemensi konkurentide juurdepääsu piisavale kliendibaasile, sest generaatoreid kasutatakse paljudes muudes rakendustes, näiteks nafta- ja maagaasitööstuse rakendustes kasutatavad generaatorid. Seega isegi kui pooled ainult hangiksid generaatoreid Siemensilt sisemiselt, et kombineerida neid FCC- detandersüsteemides kasutatavate DRi detandritega, oleks Siemensi konkurentidel generaatorite turul endiselt juurdepääs piisavale kliendibaasile muudes rakendustes.

2.2.   FCC kompressorsüsteemid

| (75) | DR ega Siemens ei tarni FCC kompressorsüsteeme. Auruturbiinide eelneval turul on poolte kombineeritud turuosa 0–5 % (19). Seega leiab komisjon, et tehing ei avalda ei horisontaalset ega vertikaalset mõju seoses FCC- kompressorsüsteemidega. |
| --- | --- |

(75)

DR ega Siemens ei tarni FCC kompressorsüsteeme. Auruturbiinide eelneval turul on poolte kombineeritud turuosa 0–5 % (19). Seega leiab komisjon, et tehing ei avalda ei horisontaalset ega vertikaalset mõju seoses FCC- kompressorsüsteemidega.

3.   
  FCC-süsteemid, mis hõlmavad nii ühe süsteemi kui ka kahe süsteemiga lahendusi

| (76) | Komisjon järeldas eelmises kahes jaos, et on ebatõenäoline, et tehing takistab tõhusat konkurentsi nii FCC ühe süsteemiga lahenduse valitseval turul kui ka FCC kahe süsteemiga lahenduse valitseval turul. Juhul kui mõlemad tooted oleksid osa samast asjaomasest turust, siis see üksnes kinnitaks komisjoni järeldust. Seda põhjusel, et juhul kui ühes kahest segmendist leiab aset hüpoteetiline hinnatõus, saavad tarbijad ja/või tarnijad asendada ühe lahenduse teisega. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon järeldas eelmises kahes jaos, et on ebatõenäoline, et tehing takistab tõhusat konkurentsi nii FCC ühe süsteemiga lahenduse valitseval turul kui ka FCC kahe süsteemiga lahenduse valitseval turul. Juhul kui mõlemad tooted oleksid osa samast asjaomasest turust, siis see üksnes kinnitaks komisjoni järeldust. Seda põhjusel, et juhul kui ühes kahest segmendist leiab aset hüpoteetiline hinnatõus, saavad tarbijad ja/või tarnijad asendada ühe lahenduse teisega.

V.   KOKKUVÕTE

| (77) | Ülalpool nimetatud põhjustel järeldatakse otsuses, et kavandatud koondumine ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi siseturu ega selle märkimisväärse osa suhtes ning seega on Siemensi-poolne Dresser Randi omandamine kokkusobiv siseturu ja EMP lepingu toimimisega. |
| --- | --- |

(77)

Ülalpool nimetatud põhjustel järeldatakse otsuses, et kavandatud koondumine ei takista oluliselt tõhusat konkurentsi siseturu ega selle märkimisväärse osa suhtes ning seega on Siemensi-poolne Dresser Randi omandamine kokkusobiv siseturu ja EMP lepingu toimimisega.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1).

(3)  Juhtum M.6222 GE Energy/Converteam (2011), juhtum M.2834 Alchemy/Compare (2002), juhtum M.1775 Ingersoll Rand/Dresser Rand/Ingersoll Dresser Pump (1999), juhtum M.479 Ingersoll Rand/MAN (1994).

(4)  ID 2295 Konkurendiga peetud telefonikõne protokoll ja ID 161 Ql Konkurentidele suunatud küsimustik, vastused 37. küsimusele.

(5)  ID 161 Ql Konkurentidele suunatud küsimustik, vastused 37. küsimusele.

(6)  ID 265 Konkurendiga peetud telefonikõne protokoll, 8.12.2015.

(7)  ID 2295 Konkurendiga peetud telefonikõne protokoll 6.3.2015 ja ID 177 Konkurendiga peetud telefonikõne protokoll 10.12.2014.

(8)  ID 2746 Teate esitaja vastus komisjoni 7. mai 2015. aasta teabepäringule, lõige 8.

(9)  Juhtum M.7284 – Siemens/John Wood/Rolls-Royce Combined ADGT Business/RWG, 4.8.2014.

(10)  ID 113 Vorm CO, lõige 527.

(11)  ID 195 Q2 Tarbijatele suunatud küsimustik, vastused küsimusele 80.16.

(12)  ID 113 Vorm CO, lõige 530.

(13)  ID 177 Kliendiga peetud telefonikõne protokoll 10.12.2014; ID 2295 Konkurendiga peetud telefonikõne protokoll 6.3.2015.

(14)  Turuosa arvutatakse ajavahemiku 2004–2015 kohta.

(15)  Turuosa arvutamise perioodi kohaldatakse ajavahemiku 2004–2015 suhtes.

(16)  Mittehorisontaalse ühinemise hindamise suunised määruse raames kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 265, 18.10.2008, lk 7).

(17)  ID 2745 Lisa teate esitaja vastusele komisjoni 7. mai 2015. aasta teabepäringule.

(18)  ID 2746 Teate esitaja vastus komisjoni 7. mai 2015. aasta teabepäringule, lõiked 43–44.

(19)  ID 2746 Teate esitaja vastus komisjoni 7. mai 2015. aasta teabepäringule, lõige 13.

---

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/17

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2016/C 281/10)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibele laskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Malta

Motiiv
  : Ġgantija templid

Kujunduse kirjeldus
  : Mündil on kujutatud Gozo saare Ġgantija templeid – nooremast kiviajast pärit megaliitilist templikompleksi. Tegemist on ühega maailma vanimatest eraldiseisvatest ja ühtlasi religioossetest rajatistest. Ġgantija on ehitatud umbes 36. sajandil e.m.a, olles vanem kui Stonehenge'i megaliitrajatis ja Egiptuse püramiidid. Mündi ülaosas paremal on kiri „ĠGANTIJA TEMPLES” ja selle all aastaarvud „3800–3200 BC”. Vasakul all on käibele laskva riigi nimi „MALTA”, selle all käibelelaskmise aasta „2016” ning viimase kõrval omakorda rahapaja juhataja tunnus ja rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibelelastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : juuli–august 2016

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/18

---

Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Korea Vabariigist pärit puhta tereftaalhappe ja selle soolade impordi suhtes

(2016/C 281/11)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) (edaspidi „alusmäärus”) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Korea Vabariigist pärit puhast tereftaalhappe ja selle soolasid imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitasid 20. juuni 2016 BP Aromatics Limited NV, Artland PTA SA ja Indorama Ventures Quimica S.L.U. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab üle 25 % liidu puhta tereftaalhappe ja selle soolade kogutoodangust.

2.   Uurimisalune toode

Käesolevas uurimises vaadeldakse puhast tereftaalhapet, mille puhtus on vähemalt 99,5 % massist või rohkem (edaspidi „uurimisalune toode”).

3.   Väidetav dumping

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Korea Vabariigist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurimisalune toode, mida praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 2917 36 00 ja ex ex2917360010 alla. Need CN- ja TARICi koodid on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

Kuna usaldusväärsed andmed Korea Vabariigi omamaiste hindade kohta ei ole kättesaadavad, põhineb väide dumpingu kohta uurimisaluse toote arvestusliku normaalväärtuse (tootmiskulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum) ja ekspordihinna (tehasehinna tasandil) võrdlusel, kui toodet eksporditakse müügiks liitu.

Selle põhjal on asjaomase riigi puhul arvutatud dumpingumarginaalid märkimisväärsed.

4.   Väidetav kahju ja põhjuslik seos

Kaebuse esitajad on esitanud tõendeid, et uurimisaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohast.

Kaebuse esitaja(te)lt saadud esmapilgul usutavatest tõenditest nähtub, et lisaks muudele tagajärgedele on uurimisaluse toote impordikogused ja -hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele, hinnatasemele ja turuosale ning selle tagajärjeks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse ja finantsseisundi oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast liikmesriikide teavitamist on komisjon jõudnud seisukohale, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ja et menetluse algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab seega uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

Uurimisega tehakse kindlaks, kas asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet imporditakse dumpinguhinnaga ning kas kõnealune dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2015 kuni 30. juunini 2016 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

5.2.   
  Dumpingu kindlaksmääramise menetlus

Asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (2) on kutsutud komisjoni uurimises osalema.

5.2.1.   Eksportivate tootjate uurimine

5.2.1.1.   Korea Vabariigist pärit uuritavate eksportivate tootjate valimise kord

a)   Väljavõtteline uuring

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud Korea Vabariigi eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu ja et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon vähendada uuritavate eksportivate tootjate arvu mõistliku arvuni, moodustades valimi (seda menetlust nimetakse ka „väljavõtteliseks uuringuks”). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil eksportivatel tootjatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate I lisas nõutud teabe.

Selleks et saada teavet, mida komisjon peab vajalikuks eksportivate tootjate valimi moodustamisel, võtab ta lisaks ühendust Korea Vabariigi ametiasutustega ning võib võtta ühendust kõigi eksportivate tootjate teadaolevate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse eksportivad tootjad välja valida suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Korea Vabariigi asutustele ja eksportivate tootjate ühendustele vajaduse korral Korea Vabariigi asutuste kaudu teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning Korea Vabariigi ametiasutustele.

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole märgitud teisiti.

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda ei kaasata valimisse, koostööd tegevatena (edaspidi „valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad”). Ilma et see piiraks alljärgneva punkti b kohaldamist, ei ületa valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate impordile määratav võimalik dumpinguvastane tollimaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud kaalutud keskmist dumpingumarginaali (3).

b)   Individuaalne dumpingumarginaal valimisse kaasamata äriühingute jaoks

Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad võivad vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 3 taotleda komisjonilt individuaalsete dumpingumarginaalide kehtestamist (edaspidi „individuaalne dumpingumarginaal”). Eksportivad tootjad, kes soovivad taotleda individuaalset dumpingumarginaali, peavad taotlema küsimustikku ja tagastama selle nõuetekohaselt täidetuna 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Komisjon uurib, kas neile võib kehtestada individuaalse tollimaksumäära alusmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt.

Individuaalset dumpingumarginaali taotlevad eksportivad tootjad peaksid teadma, et komisjon võib kõigele vaatamata otsustada, et ei määra neile individuaalset dumpingumarginaali, näiteks juhul, kui eksportivate tootjate arv on nii suur, et selline määramine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

5.2.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (4)
   (5)

Käesolevas uurimises on kutsutud osalema sõltumatud importijad, kes impordivad uurimisalust toodet Korea Vabariigist.

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate võimalikku suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, kelle uurimiseks moodustatakse valim (seda meetodit nimetatakse ka „väljavõtteliseks uuringuks”). Väljavõtteline uuring tehakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti, ja esitama komisjonile oma äriühingute kohta käesoleva teate II lisas nõutud teabe.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab sõltumatute importijate valimi moodustamisel vajalikuks, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada asjakohast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida uurimisaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud valimisse kaasatakse.

Selleks et komisjon saaks teavet, mida ta peab uurimise seisukohast vajalikuks, saadab ta küsimustikud valimisse kuuluvatele sõltumatutele importijatele ja kõigile teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad esitama täidetud küsimustiku 37 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teavitamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.3.   
  Kahju kindlakstegemise ja liidu tootjate uurimise menetlus

Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel ja selle käigus hinnatakse objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mahtu, impordi mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja kõnealuse impordi mõju liidu tootmisharule. Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud kahju, kutsutakse liidu uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Uurimise seisukohast vajaliku, liidu tootjaid käsitleva teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele liidu tootjatele või liidu tootjate esindajatele ja teadaolevatele liidu tootjate ühendustele, kelleks on: BP Aromatics Limited NV, Artland PTA SA, Indorama Ventures Quimica S.L.U., PKN Orlen SA, Ottana Polimeri s.r.l. ja Indorama Ventures Europe B.V.

Eespool nimetatud liidu tootjad ja liidu tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel, keda ei ole eespool nimetatud, palutakse endast teada andmiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga eelistatavalt e-posti teel viivitamata ühendust, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.4.   
  Liidu huvide hindamise menetlus

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks vastuolus liidu huvidega. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teada anda 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on objektiivne seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule. Kõigil juhtudel võetakse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes siis, kui see on esitatud koos faktiliste tõenditega.

5.5.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

5.6.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.7.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (6).

Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited”, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, e-posti teel, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES”, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisateavet komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post | : | TRADE-AD636-PTA-DUMPING@ec.europa.eu
  TRADE-AD636-PTA-INJURY@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post

:

TRADE-AD636-PTA-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD636-PTA-INJURY@ec.europa.eu

6.   Koostöösoovimatus

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa mõttetu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjuseid. Uurimise algetapiga seonduvate küsimuste asjus tuleb ärakuulamistaotlused esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka selliseks ärakuulamiseks, kus osalevad isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse alusmääruse artikli 6 lõike 9 kohaselt lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(2)  Eksportiv tootja on asjaomases riigis asuv tootja, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(3)  Alusmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ei võeta arvesse null- või miinimummarginaale ega marginaale, mis on kehtestatud vastavalt alusmääruse artiklis 18 kirjeldatud tingimustele.

(4)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on omavahel sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik” – füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(5)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muudes küsimustes kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(6)  See on konfidentsiaalne dokument alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(7)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

I LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon

(märkida vastavasse kasti rist)

KOREA VABARIIGIST PÄRIT PUHTA TEREFTAALHAPPE JA SELLE SOOLADE IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

TEAVE KOREA VABARIIGIST EKSPORTIVATE TOOTJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata Korea Vabariigi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteate punkti 5.2.1.1 alapunktis a nõutav vajalik teave valimi moodustamiseks.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited”) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties”) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige käive (äriühingu arvestusvääringus), mille äriühing saavutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil algatamisteates määratletud puhta tereftaalhappe ja selle soolade müügiga (eksportmüük igasse liidu liikmesriiki eraldi ja kõigisse 28 liikmesriiki (2) kokku ning omamaine müük) ja vastav mass või maht. Märkige kaalu või koguse ühik ja kasutatud vääring.

Täpsustage mõõtühik

Väärtus arvestusvääringus

Märkige kasutatud vääring

Teie äriühingu valmistatud uurimisaluse toote eksportmüük igasse ELi liikmesriiki eraldi ja kõigisse 28 liikmesriiki kokku

Kokku:

Nimetage iga liikmesriik (1):

Teie äriühingu toodetud uurimisaluse toote omamaine müük

(1) Lisage vajaduse korral ridu.

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt. See on konfidentsiaalne dokument Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tššehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SELLEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uurimisaluse toote müük või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevusalad

Sugulussuhe

4. MUU TEAVE

Palun esitada mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5. INDIVIDUAALNE DUMPINGUMARGINAAL

Äriühing deklareerib, et juhul, kui teda valimisse ei kaasata, tahaks ta saada küsimustiku ja muud taotlusvormid, et need täita ja taotleda individuaalset dumpingumarginaali kooskõlas algatamisteate punkti 5.2.1.1 alapunktiga b.

☐ Jah

☐ Ei

6. KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema valdusi külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate eksportivate tootjate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik” – füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

II LISA

Image

☐ Piiratud kasutusega versioon (1)

☐ Huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud versioon

(märkida vastavasse kasti rist)

KOREA VABARIIGIST PÄRIT PUHTA TEREFTAALHAPPE JA SELLE SOOLADE IMPORTI KÄSITLEV DUMPINGUVASTANE MENETLUS

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesolev vorm on koostatud selleks, et aidata sõltumatutel importijatel esitada algatamisteate punkti 5.2.3 kohaselt nõutava valimi moodustamiseks vajalik teave.

Nii piiratud kasutusega versioon („Limited”) kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon („For inspection by interested parties”) tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteatele.

1. NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Telefon

Faks

2. KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes (EUR) ja algatamisteates määratletud puhta tereftaalhappe ja selle soolade käive ja kaal või kogus Euroopa Liitu suunatud impordi puhul (2) ja pärast Korea Vabariigist importimist liidu turule edasimüügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Märkige kasutatud kaalu või koguse ühik.

Täpsustage mõõtühik

Väärtus eurodes (EUR)

Teie äriühingu kogukäive eurodes (EUR)

Uurimisaluse toote import Euroopa Liitu

Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Korea Vabariigist importimist

(1) See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt. See on konfidentsiaalne dokument Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt.

(2) Euroopa Liidu 28 liikmesriiki on: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik.

Image

3. TEIE ÄRIÜHINGU JA SELLEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus äriühingu ja kõikide uurimisaluse toote valmistamisse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe oma äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda uurimisaluse toote müük või toote valmistamine alltöövõtukokkulepete alusel, uurimisaluse toote töötlemine või sellega kauplemine (loetelu ei ole täielik).

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevusalad

Sugulussuhe

4. MUU TEAVE

Palun esitada mis tahes muu asjakohane teave, mida äriühing peab komisjonile valimi moodustamise jaoks kasulikuks.

5. KINNITUS

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing oma võimaliku valimisse kaasamisega. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema valdusi külastatakse vastuste kontrollimiseks. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomasele äriühingule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

(1) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult juhul, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik” – füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 281/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 281/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8122 – SEGRO / PSPIB / SELP / Pusignan-DC1)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 281/12)

| 1. | 25. juulil 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja SEGRO plc („SEGRO”, Ühendkuningriik) ja Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada) kaudselt ettevõtja SEGRO European Logistics Partnership SARL („SELP”, Luksemburg) kaudu omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühe tulu tootva logistika vara Pusignan DC1 (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. juulil 2016 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja SEGRO plc („SEGRO”, Ühendkuningriik) ja Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada) kaudselt ettevõtja SEGRO European Logistics Partnership SARL („SELP”, Luksemburg) kaudu omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühe tulu tootva logistika vara Pusignan DC1 (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   SEGRO: mitmes ELi riigis suuremate linnastute ja oluliste transpordisõlmede lähedal asuvate nüüdisaegsete laohoonete, kergkonstruktsiooniga tööstushoonete ja andmekeskustega seoses kinnisvara omamine, haldamine ja arendamine;
  —   PSPIB: investeerimine Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserve Force) pensioniskeemidesse. Ettevõtja haldab hajutatud ülemaailmset portfelli, kuhu kuuluvad aktsiad, võlakirjad ja muud fikseeritud tulumääraga väärtpaberid ning investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse, kinnisvarasse, taristusse ja loodusvaradesse;
  —   Pusignan DC1: Prantsusmaal Lyonis asuv logistika vara. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   SEGRO: mitmes ELi riigis suuremate linnastute ja oluliste transpordisõlmede lähedal asuvate nüüdisaegsete laohoonete, kergkonstruktsiooniga tööstushoonete ja andmekeskustega seoses kinnisvara omamine, haldamine ja arendamine;

—   PSPIB: investeerimine Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserve Force) pensioniskeemidesse. Ettevõtja haldab hajutatud ülemaailmset portfelli, kuhu kuuluvad aktsiad, võlakirjad ja muud fikseeritud tulumääraga väärtpaberid ning investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse, kinnisvarasse, taristusse ja loodusvaradesse;

—   Pusignan DC1: Prantsusmaal Lyonis asuv logistika vara.

| 3. | Komisjon leiab pärast esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8122 – SEGRO / PSPIB / SELP / Pusignan-DC1):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8122 – SEGRO / PSPIB / SELP / Pusignan-DC1):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---