# Uradni list C 184E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.184.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 184E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 538. julij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.184.slv

Uradni list

Evropske unije

C 184E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 538. julij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 22.—24. aprila 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 252 E, 22.10.2009.
  Sprejeta besedila z dne 23. aprila 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 255 z dne 26.9.2009.
  SPREJETA BESEDILA |
| | Sreda, 22. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/01 | Nadzor proračunskega izvajanja instrumenta za predpristopno pomočResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o nadzoru proračunskega izvajanja instrumenta za predpristopno pomoč v letu 2007 (2008/2206(INI)) | 1 |
| 2010/C 184E/02 | Učinkovito izvrševanje sodnih odločb v EU: preglednost dolžnikovega premoženjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (2008/2233(INI)) | 7 |
| 2010/C 184E/03 | Odločitve Odbora za peticije v letu 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o odločitvah Odbora za peticije v letu 2008 (2008/2301(INI)) | 12 |
| 2010/C 184E/04 | Vključevanje načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacijResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (2008/2245(INI)) | 18 |
| 2010/C 184E/05 | Začasni trgovinski sporazum s TurkmenistanomResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o Začasnem trgovinskem sporazumu s Turkmenistanom | 20 |
| 2010/C 184E/06 | Skupna politika priseljevanja za EvropoResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupni politiki priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja (2008/2331(INI)) | 23 |
| 2010/C 184E/07 | Zelena knjiga o prihodnosti politike TEN-TResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o Zeleni knjigi o prihodnosti politike TEN-T (2008/2218(INI)) | 35 |
| | Četrtek, 23. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/08 | Krčenje in propadanje gozdovResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti | 41 |
| 2010/C 184E/09 | Akcijski načrt za mobilnost v mestihResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (2008/2217(INI)) | 43 |
| 2010/C 184E/10 | Akcijski načrt za inteligentne prometne sistemeResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (2008/2216(INI)) | 50 |
| | Petek, 24. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/11 | Pravice žensk v AfganistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu | 57 |
| 2010/C 184E/12 | Pomoč Posebnemu sodišču za Sierro LeoneResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pomoči Posebnemu sodišču za Sierro Leone | 60 |
| 2010/C 184E/13 | Humanitarne razmere oseb, nastanjenih v taboru AšrafResolucija Evropskega parlamenta z 24. aprila 2009 o humanitarnih razmerah oseb, nastanjenih v taboru Ašraf | 62 |
| 2010/C 184E/14 | Zaščita finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2007 (2008/2242(INI)) | 63 |
| 2010/C 184E/15 | Parlamentarna imuniteta na PoljskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o parlamentarni imuniteti na Poljskem (2008/2232(INI)) | 72 |
| 2010/C 184E/16 | Upravljanje znotraj skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženciResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o upravljanju na področju skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci (2008/2223(INI)) | 75 |
| 2010/C 184E/17 | Aranžma za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članicResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic | 79 |
| 2010/C 184E/18 | NanomaterialiResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o regulativnih vidikih nanomaterialov (2008/2208(INI)) | 82 |
| 2010/C 184E/19 | Letna razprava o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o letni razpravi o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU) | 90 |
| 2010/C 184E/20 | Zaključki vrha G20Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o vrhu skupine G20 v Londonu 2. aprila 2009 | 94 |
| 2010/C 184E/21 | Utrditev stabilnosti in blaginje na Zahodnem BalkanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o utrditvi stabilnosti in blaginje na Zahodnem Balkanu (2008/2200(INI)) | 100 |
| 2010/C 184E/22 | Razmere v Bosni in HercegoviniResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o razmerah v Bosni in Hercegovini | 107 |
| 2010/C 184E/23 | Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnemu protokolu k tej konvencijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnemu protokolu k tej konvenciji | 111 |
| 2010/C 184E/24 | 25. letno poročilo Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o 25. letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007) (2008/2337(INI)) | 114 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| 2010/C 184E/25 | Profiliranje, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoruPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 Svetu o problematiki profiliranja, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoru (2008/2020(INI)) | 119 |
| 2010/C 184E/26 | Neširjenje jedrskega orožja in prihodnost Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT)Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 24. aprila 2009 o neširjenju jedrskega orožja in prihodnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) (2008/2324(INI)) | 127 |
| | MNENJA |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 22. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/27 | Boj proti nasilju nad ženskamiIzjava Evropskega parlamenta o Recimo NE nasilju nad ženskami | 131 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 22.—24. aprila 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 252 E, 22.10.2009.
  Sprejeta besedila z dne 23. aprila 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 255 z dne 26.9.2009.
  SPREJETA BESEDILA

Sprejeta besedila z dne 23. aprila 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 255 z dne 26.9.2009.

Sreda, 22. aprila 2009

2010/C 184E/01

Nadzor proračunskega izvajanja instrumenta za predpristopno pomočResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o nadzoru proračunskega izvajanja instrumenta za predpristopno pomoč v letu 2007 (2008/2206(INI))

1

2010/C 184E/02

Učinkovito izvrševanje sodnih odločb v EU: preglednost dolžnikovega premoženjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (2008/2233(INI))

7

2010/C 184E/03

Odločitve Odbora za peticije v letu 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o odločitvah Odbora za peticije v letu 2008 (2008/2301(INI))

12

2010/C 184E/04

Vključevanje načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacijResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (2008/2245(INI))

18

2010/C 184E/05

Začasni trgovinski sporazum s TurkmenistanomResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o Začasnem trgovinskem sporazumu s Turkmenistanom

20

2010/C 184E/06

Skupna politika priseljevanja za EvropoResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupni politiki priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja (2008/2331(INI))

23

2010/C 184E/07

Zelena knjiga o prihodnosti politike TEN-TResolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o Zeleni knjigi o prihodnosti politike TEN-T (2008/2218(INI))

35

Četrtek, 23. aprila 2009

2010/C 184E/08

Krčenje in propadanje gozdovResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti

41

2010/C 184E/09

Akcijski načrt za mobilnost v mestihResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (2008/2217(INI))

43

2010/C 184E/10

Akcijski načrt za inteligentne prometne sistemeResolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (2008/2216(INI))

50

Petek, 24. aprila 2009

2010/C 184E/11

Pravice žensk v AfganistanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu

57

2010/C 184E/12

Pomoč Posebnemu sodišču za Sierro LeoneResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pomoči Posebnemu sodišču za Sierro Leone

60

2010/C 184E/13

Humanitarne razmere oseb, nastanjenih v taboru AšrafResolucija Evropskega parlamenta z 24. aprila 2009 o humanitarnih razmerah oseb, nastanjenih v taboru Ašraf

62

2010/C 184E/14

Zaščita finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2007 (2008/2242(INI))

63

2010/C 184E/15

Parlamentarna imuniteta na PoljskemResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o parlamentarni imuniteti na Poljskem (2008/2232(INI))

72

2010/C 184E/16

Upravljanje znotraj skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženciResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o upravljanju na področju skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci (2008/2223(INI))

75

2010/C 184E/17

Aranžma za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članicResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

79

2010/C 184E/18

NanomaterialiResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o regulativnih vidikih nanomaterialov (2008/2208(INI))

82

2010/C 184E/19

Letna razprava o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o letni razpravi o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU)

90

2010/C 184E/20

Zaključki vrha G20Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o vrhu skupine G20 v Londonu 2. aprila 2009

94

2010/C 184E/21

Utrditev stabilnosti in blaginje na Zahodnem BalkanuResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o utrditvi stabilnosti in blaginje na Zahodnem Balkanu (2008/2200(INI))

100

2010/C 184E/22

Razmere v Bosni in HercegoviniResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o razmerah v Bosni in Hercegovini

107

2010/C 184E/23

Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnemu protokolu k tej konvencijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnemu protokolu k tej konvenciji

111

2010/C 184E/24

25. letno poročilo Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o 25. letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007) (2008/2337(INI))

114

PRIPOROČILA

Evropski parlament

2010/C 184E/25

Profiliranje, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoruPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 Svetu o problematiki profiliranja, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoru (2008/2020(INI))

119

2010/C 184E/26

Neširjenje jedrskega orožja in prihodnost Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT)Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 24. aprila 2009 o neširjenju jedrskega orožja in prihodnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) (2008/2324(INI))

127

MNENJA

Evropski parlament

Sreda, 22. aprila 2009

2010/C 184E/27

Boj proti nasilju nad ženskamiIzjava Evropskega parlamenta o Recimo NE nasilju nad ženskami

131

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 22. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/28 | Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Alda PatriciellaSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Alda Patriciella (2008/2323(IMM)) | 134 |
| 2010/C 184E/29 | Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Renata BrunetteSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Renata Brunette (2008/2147(IMM)) | 135 |
| 2010/C 184E/30 | Zahteva za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia di PietraSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia Di Pietra (2008/2146(IMM)) | 136 |
| 2010/C 184E/31 | Zahteva za odvzem imunitete Hannesu SwobodiSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za odvzem imunitete Hannesu Swobodi (2009/2014(IMM)) | 137 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 22. aprila 2009

2010/C 184E/28

Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Alda PatriciellaSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Alda Patriciella (2008/2323(IMM))

134

2010/C 184E/29

Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Renata BrunetteSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Renata Brunette (2008/2147(IMM))

135

2010/C 184E/30

Zahteva za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia di PietraSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia Di Pietra (2008/2146(IMM))

136

2010/C 184E/31

Zahteva za odvzem imunitete Hannesu SwobodiSklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za odvzem imunitete Hannesu Swobodi (2009/2014(IMM))

137

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 22. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/32 | Sporazum ES/Pakistan o nekaterih vidikih zračnega prometa *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Pakistan o nekaterih vidikih zračnega prometa (KOM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS)) | 138 |
| 2010/C 184E/33 | Pristop ES k Pravilniku št. 61 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o določbah glede homologacije gospodarskih vozil ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Pravilniku št. 61 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o določbah glede homologacije gospodarskih vozil v zvezi z njihovimi zunanjimi štrlečimi deli pred zadnjo steno kabine (KOM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC)) | 139 |
| 2010/C 184E/34 | Pogoji zdravstvenega varstva živali za premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (kodificirana različica) (KOM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS)) | 140 |
| 2010/C 184E/35 | Trgovinski režimi za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (kodificirana različica) (KOM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS)) | 141 |
| 2010/C 184E/36 | Koordinacija sistemov socialne varnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine prilog (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD)) | 142 |
| P6_TC2-COD(2006)0008Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog | 142 |
| 2010/C 184E/37 | Koordinacija sistemov socialne varnosti: podrobna pravila za izvajanje ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD)) | 143 |
| P6_TC2-COD(2006)0006Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti | 143 |
| 2010/C 184E/38 | Evropski metrološki raziskovalni program ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic (KOM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD)) | 144 |
| P6_TC1-COD(2008)0230Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem meroslovnem raziskovalnem in razvojnem programu, ki ga izvaja več držav članic | 144 |
| 2010/C 184E/39 | Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (KOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD)) | 145 |
| P6_TC1-COD(2008)0198Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode | 145 |
| PRILOGA | 161 |
| 2010/C 184E/40 | Minimalne zaloge surove nafte in/ali naftnih derivatov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (KOM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS)) | 162 |
| 2010/C 184E/41 | Informacijsko omrežje za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Odločbe Sveta o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) (KOM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS)) | 174 |
| 2010/C 184E/42 | Evropska mreža za varovanje javnih osebnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o pobudi Kraljevine Nizozemske za sprejem Sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2002/956/PNZ o ustanovitvi Evropske mreže za varovanje javnih osebnosti (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS)) | 181 |
| 2010/C 184E/43 | Nacionalni programi prestrukturiranja za sektor bombaža *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 637/2008 glede nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža (KOM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS)) | 182 |
| 2010/C 184E/44 | Protokol o izvajanju alpske konvencije na področju prometa (protokol o prometu) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sprejetju protokola o izvajanju alpske konvencije na področju prometa v imenu Evropske skupnosti (protokol o prometu) (KOM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS)) | 183 |
| 2010/C 184E/45 | Sprememba proračuna št. 2/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu spremembe proračuna št. 2/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, Oddelek III – Komisija (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD)) | 184 |
| 2010/C 184E/46 | Sprememba proračuna št. 3/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2009 za proračunsko leto 2009, Oddelek III - Komisija (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD)) | 185 |
| 2010/C 184E/47 | Notranji trg z električno energijo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD)) | 186 |
| P6_TC2-COD(2007)0195Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES | 186 |
| 2010/C 184E/48 | Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD)) | 187 |
| P6_TC2-COD(2007)0197Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev | 187 |
| 2010/C 184E/49 | Pogoji za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2007)0198Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 | 188 |
| 2010/C 184E/50 | Notranji trg z zemeljskim plinom ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD)) | 189 |
| P6_TC2-COD(2007)0196Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES | 189 |
| 2010/C 184E/51 | Dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD)) | 190 |
| P6_TC2-COD(2007)0199Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 | 190 |
| 2010/C 184E/52 | Interoperabilne rešitve za evropske javne uprave (ISA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (KOM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2008)0185Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) | 191 |
| 2010/C 184E/53 | Stroji za nanašanje pesticidov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o strojih za nanašanje pesticidov, ki spreminja Direktivo 2006/42/ES z dne 17. maja 2006 o strojih (KOM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD)) | 192 |
| P6_TC1-COD(2008)0172Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2006/42/ES glede strojev za nanašanje pesticidov | 192 |
| PRILOGA | 193 |
| 2010/C 184E/54 | Izkoristek goriva: označevanje pnevmatik ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (KOM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD)) | 193 |
| P6_TC1-COD(2008)0221Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre | 194 |
| PRILOGA I | 204 |
| PRILOGA II | 206 |
| PRILOGA III | 211 |
| PRILOGA IV | 211 |
| 2010/C 184E/55 | Sprememba Uredbe (ES) št. 717/2007 (mobilna telefonska omrežja) in Direktive 2002/21/ES (elektronska komunikacija) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (KOM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD)) | 212 |
| P6_TC1-COD(2008)0187Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve | 212 |
| 2010/C 184E/56 | Zahteve za poročanje in dokumentiranje v primeru združitve in delitve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS, 78/855/EGS in 82/891/EGS ter Direktive 2005/56/ES glede zahtev za poročanje in dokumentiranje v primeru združitve in delitve (KOM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD)) | 213 |
| P6_TC1-COD(2008)0182Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS, 78/855/EGS in 82/891/EGS ter Direktive 2005/56/ES glede zahtev za poročanje in dokumentiranje v primeru združitev in delitev | 213 |
| 2010/C 184E/57 | Zavarovanje in pozavarovanje (SOLVENTNOST II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (prenovitev) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) | 214 |
| P6_TC1-COD(2007)0143Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) | 215 |
| 2010/C 184E/58 | Začasni sporazum EU/Turkmenistan *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (5144/1999 – KOM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS)) | 215 |
| 2010/C 184E/59 | Okvir Skupnosti za jedrsko varnost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta (Euratom) o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost (KOM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS)) | 216 |
| 2010/C 184E/60 | Nadzorni sistem Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (KOM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS)) | 232 |
| 2010/C 184E/61 | Ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi (KOM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS)) | 253 |
| | Četrtek, 23. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/62 | Dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0097Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 | 260 |
| 2010/C 184E/63 | Skupna pravila glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2007)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES | 261 |
| 2010/C 184E/64 | Dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0099Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga | 262 |
| 2010/C 184E/65 | Energetska učinkovitost stavb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD)) | 263 |
| P6_TC1-COD(2008)0223Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/...ES Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb | 264 |
| PRILOGA I | 286 |
| PRILOGA II | 288 |
| PRILOGA III | 289 |
| PRILOGA IV | 289 |
| PRILOGA V | 290 |
| PRILOGA VI | 290 |
| 2010/C 184E/66 | Bonitetne agencije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (KOM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2008)0217Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah | 292 |
| 2010/C 184E/67 | Pravice potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD)) | 293 |
| P6_TC1-COD(2008)0246Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov | 294 |
| PRILOGA I | 309 |
| PRILOGA II | 309 |
| PRILOGA III | 310 |
| PRILOGA IV | 311 |
| 2010/C 184E/68 | Pravice potnikov v avtobusnem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2008)0237Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov | 313 |
| PRILOGA I | 329 |
| PRILOGA II | 330 |
| 2010/C 184E/69 | Trajanje varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (KOM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2008)0157Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/116/ES o trajanju varstva avtorske pravice in sorodnih pravic | 332 |
| 2010/C 184E/70 | Inteligentni prometni sistemi v cestnem prometu in vmesniki do drugih vrst prevoza ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza (KOM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD)) | 338 |
| P6_TC1-COD(2008)0263Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza | 339 |
| PRILOGA I | 348 |
| PRILOGA II | 349 |
| PRILOGA III | 352 |
| 2010/C 184E/71 | Drugi program Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD)) | 353 |
| P6_TC1-COD(2008)0239Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) | 353 |
| 2010/C 184E/72 | Evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD)) | 354 |
| P6_TC1-COD(2008)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet | 354 |
| PRILOGA | 367 |
| 2010/C 184E/73 | Pravica pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD)) | 368 |
| P6_TC1-COD(2008)0142Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva | 369 |
| 2010/C 184E/74 | Varnost pacientov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Priporočila Sveta o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (KOM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS)) | 395 |
| 2010/C 184E/75 | Evropsko ukrepanje na področju redkih bolezni *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu priporočila Sveta o evropskem ukrepanju na področju redkih bolezni (KOM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS)) | 404 |
| | Petek, 24. aprila 2009 |
| 2010/C 184E/76 | Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o potrditvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS)) | 413 |
| 2010/C 184E/77 | Izbirni protokol h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Izbirnemu protokolu h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS)) | 414 |
| 2010/C 184E/78 | Statistični podatki o fitofarmacevtskih sredstvih ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o fitofarmacevtskih sredstvih (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2006)0258Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o fitofarmacevtskih sredstvih | 415 |
| PRILOGA I | 422 |
| PRILOGA II | 423 |
| PRILOGA III | 425 |
| 2010/C 184E/79 | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (KOM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD)) | 439 |
| P6_TC1-COD(2008)0151Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo | 440 |
| PRILOGA | 440 |
| 2010/C 184E/80 | Določitev usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov (KOM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD)) | 441 |
| P6_TC1-COD(2008)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov | 441 |
| PRILOGA I | 472 |
| PRILOGA II | 474 |
| PRILOGA III | 476 |
| PRILOGA IV | 477 |
| PRILOGA V | 478 |
| PRILOGA VI | 481 |
| 2010/C 184E/81 | Čezmejna plačila v Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Skupnosti (KOM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD)) | 483 |
| P6_TC1-COD(2008)0194Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 | 483 |
| 2010/C 184E/82 | Dejavnost institucij za izdajo elektronskega denarja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja, spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES ter razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD)) | 484 |
| P6_TC1-COD(2008)0190Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES | 484 |
| 2010/C 184E/83 | Zdravstvena pravila za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (KOM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD)) | 485 |
| P6_TC1-COD(2008)0110Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) | 485 |
| 2010/C 184E/84 | Ustanovitev aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS)) | 486 |
| 2010/C 184E/85 | Obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (KOM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS)) | 488 |
| 2010/C 184E/86 | Skupni sistem DDV glede davčne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi transakcijami *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede davčne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi transakcijami (KOM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS)) | 519 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Sreda, 22. aprila 2009

2010/C 184E/32

Sporazum ES/Pakistan o nekaterih vidikih zračnega prometa *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Pakistan o nekaterih vidikih zračnega prometa (KOM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

138

2010/C 184E/33

Pristop ES k Pravilniku št. 61 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o določbah glede homologacije gospodarskih vozil ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Pravilniku št. 61 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o določbah glede homologacije gospodarskih vozil v zvezi z njihovimi zunanjimi štrlečimi deli pred zadnjo steno kabine (KOM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

139

2010/C 184E/34

Pogoji zdravstvenega varstva živali za premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (kodificirana različica) (KOM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

140

2010/C 184E/35

Trgovinski režimi za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (kodificirana različica) (KOM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

141

2010/C 184E/36

Koordinacija sistemov socialne varnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine prilog (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

142

P6_TC2-COD(2006)0008Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog

142

2010/C 184E/37

Koordinacija sistemov socialne varnosti: podrobna pravila za izvajanje ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

143

P6_TC2-COD(2006)0006Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

143

2010/C 184E/38

Evropski metrološki raziskovalni program ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic (KOM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

144

P6_TC1-COD(2008)0230Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem meroslovnem raziskovalnem in razvojnem programu, ki ga izvaja več držav članic

144

2010/C 184E/39

Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (KOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

145

P6_TC1-COD(2008)0198Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

(ES) št. .../2009

145

PRILOGA

161

2010/C 184E/40

Minimalne zaloge surove nafte in/ali naftnih derivatov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (KOM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

162

2010/C 184E/41

Informacijsko omrežje za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Odločbe Sveta o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) (KOM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

174

2010/C 184E/42

Evropska mreža za varovanje javnih osebnosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o pobudi Kraljevine Nizozemske za sprejem Sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2002/956/PNZ o ustanovitvi Evropske mreže za varovanje javnih osebnosti (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

181

2010/C 184E/43

Nacionalni programi prestrukturiranja za sektor bombaža *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 637/2008 glede nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža (KOM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

182

2010/C 184E/44

Protokol o izvajanju alpske konvencije na področju prometa (protokol o prometu) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sprejetju protokola o izvajanju alpske konvencije na področju prometa v imenu Evropske skupnosti (protokol o prometu) (KOM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

183

2010/C 184E/45

Sprememba proračuna št. 2/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu spremembe proračuna št. 2/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, Oddelek III – Komisija (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

184

2010/C 184E/46

Sprememba proračuna št. 3/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2009 za proračunsko leto 2009, Oddelek III - Komisija (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

185

2010/C 184E/47

Notranji trg z električno energijo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

186

P6_TC2-COD(2007)0195Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES

186

2010/C 184E/48

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

187

P6_TC2-COD(2007)0197Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev

187

2010/C 184E/49

Pogoji za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

188

P6_TC2-COD(2007)0198Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003

188

2010/C 184E/50

Notranji trg z zemeljskim plinom ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

189

P6_TC2-COD(2007)0196Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES

189

2010/C 184E/51

Dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

190

P6_TC2-COD(2007)0199Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005

190

2010/C 184E/52

Interoperabilne rešitve za evropske javne uprave (ISA) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (KOM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

191

P6_TC1-COD(2008)0185Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA)

191

2010/C 184E/53

Stroji za nanašanje pesticidov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o strojih za nanašanje pesticidov, ki spreminja Direktivo 2006/42/ES z dne 17. maja 2006 o strojih (KOM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

192

P6_TC1-COD(2008)0172Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2006/42/ES glede strojev za nanašanje pesticidov

192

PRILOGA

193

2010/C 184E/54

Izkoristek goriva: označevanje pnevmatik ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (KOM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

193

P6_TC1-COD(2008)0221Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre

Uredbe (ES) št. .../2009

194

PRILOGA I

204

PRILOGA II

206

PRILOGA III

211

PRILOGA IV

211

2010/C 184E/55

Sprememba Uredbe (ES) št. 717/2007 (mobilna telefonska omrežja) in Direktive 2002/21/ES (elektronska komunikacija) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (KOM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

212

P6_TC1-COD(2008)0187Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

212

2010/C 184E/56

Zahteve za poročanje in dokumentiranje v primeru združitve in delitve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS, 78/855/EGS in 82/891/EGS ter Direktive 2005/56/ES glede zahtev za poročanje in dokumentiranje v primeru združitve in delitve (KOM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

213

P6_TC1-COD(2008)0182Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS, 78/855/EGS in 82/891/EGS ter Direktive 2005/56/ES glede zahtev za poročanje in dokumentiranje v primeru združitev in delitev

213

2010/C 184E/57

Zavarovanje in pozavarovanje (SOLVENTNOST II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (prenovitev) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

214

P6_TC1-COD(2007)0143Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II)

215

2010/C 184E/58

Začasni sporazum EU/Turkmenistan *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (5144/1999 – KOM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

215

2010/C 184E/59

Okvir Skupnosti za jedrsko varnost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta (Euratom) o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost (KOM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

216

2010/C 184E/60

Nadzorni sistem Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (KOM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

232

2010/C 184E/61

Ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi (KOM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

253

Četrtek, 23. aprila 2009

2010/C 184E/62

Dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0097Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006

260

2010/C 184E/63

Skupna pravila glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

261

P6_TC2-COD(2007)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES

261

2010/C 184E/64

Dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0099Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga

262

2010/C 184E/65

Energetska učinkovitost stavb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

263

P6_TC1-COD(2008)0223Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/...ES Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb

2009/...ES

264

PRILOGA I

286

PRILOGA II

288

PRILOGA III

PRILOGA III

289

PRILOGA IV

PRILOGA IV

289

PRILOGA V

PRILOGA V

290

PRILOGA VI

PRILOGA VI

290

2010/C 184E/66

Bonitetne agencije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (KOM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

292

P6_TC1-COD(2008)0217Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

292

2010/C 184E/67

Pravice potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

293

P6_TC1-COD(2008)0246Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

(ES) št. .../2009

294

PRILOGA I

309

PRILOGA II

309

PRILOGA III

310

PRILOGA IV

311

2010/C 184E/68

Pravice potnikov v avtobusnem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

312

P6_TC1-COD(2008)0237Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

(ES) št. .../2009

313

PRILOGA I

329

PRILOGA II

330

2010/C 184E/69

Trajanje varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (KOM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

331

P6_TC1-COD(2008)0157Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/116/ES o trajanju varstva avtorske pravice in sorodnih pravic

2009/.../ES

332

2010/C 184E/70

Inteligentni prometni sistemi v cestnem prometu in vmesniki do drugih vrst prevoza ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza (KOM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

338

P6_TC1-COD(2008)0263Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza

2009/.../ES

339

PRILOGA I

348

PRILOGA II

349

PRILOGA III

352

2010/C 184E/71

Drugi program Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

353

P6_TC1-COD(2008)0239Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa Marco Polo za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa (Marco Polo II)

353

2010/C 184E/72

Evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

354

P6_TC1-COD(2008)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet

(ES) št. .../2009

354

PRILOGA

PRILOGA

367

2010/C 184E/73

Pravica pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

368

P6_TC1-COD(2008)0142Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva

2009/.../ES

369

2010/C 184E/74

Varnost pacientov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Priporočila Sveta o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (KOM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

395

2010/C 184E/75

Evropsko ukrepanje na področju redkih bolezni *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu priporočila Sveta o evropskem ukrepanju na področju redkih bolezni (KOM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

404

Petek, 24. aprila 2009

2010/C 184E/76

Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o potrditvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

413

2010/C 184E/77

Izbirni protokol h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Izbirnemu protokolu h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

414

2010/C 184E/78

Statistični podatki o fitofarmacevtskih sredstvih ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o fitofarmacevtskih sredstvih (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

415

P6_TC2-COD(2006)0258Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o fitofarmacevtskih sredstvih

415

PRILOGA I

PRILOGA I

422

PRILOGA II

PRILOGA II

423

PRILOGA III

425

2010/C 184E/79

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (KOM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

439

P6_TC1-COD(2008)0151Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo

440

PRILOGA

440

2010/C 184E/80

Določitev usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov (KOM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

441

P6_TC1-COD(2008)0098Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov

.../2009

441

PRILOGA I

PRILOGA I

472

PRILOGA II

PRILOGA II

474

PRILOGA III

476

PRILOGA IV

PRILOGA IV

477

PRILOGA V

PRILOGA V

478

PRILOGA VI

481

2010/C 184E/81

Čezmejna plačila v Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Skupnosti (KOM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

483

P6_TC1-COD(2008)0194Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001

483

2010/C 184E/82

Dejavnost institucij za izdajo elektronskega denarja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja, spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES ter razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD))

484

P6_TC1-COD(2008)0190Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES

484

2010/C 184E/83

Zdravstvena pravila za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (KOM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

485

P6_TC1-COD(2008)0110Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih)

485

2010/C 184E/84

Ustanovitev aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

486

2010/C 184E/85

Obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (KOM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

488

2010/C 184E/86

Skupni sistem DDV glede davčne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi transakcijami *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede davčne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi transakcijami (KOM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

519

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2009—2010 Seje: 22.—24. aprila 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 252 E, 22.10.2009. Sprejeta besedila z dne 23. aprila 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 255 z dne 26.9.2009. SPREJETA BESEDILA

Sreda, 22. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/1

---

Sreda, 22. aprila 2009Nadzor proračunskega izvajanja instrumenta za predpristopno pomoč

P6_TA(2009)0237

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o nadzoru proračunskega izvajanja instrumenta za predpristopno pomoč v letu 2007 (2008/2206(INI))

2010/C 184 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. novembra 2006 o večletnem orientacijskem finančnem okviru instrumenta za predpristopno pomoč za obdobje 2008–2010 (KOM(2006)0672),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. novembra 2007 o večletnem orientacijskem finančnem okviru instrumenta za predpristopno pomoč za obdobje 2009–2011 (KOM(2007)0689),

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o IPA za leto 2007 z dne 15. decembra 2008 (KOM(2008)0850 in SEK(2008)3026),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. novembra 2008 o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2008–2009 ter spremnih poročil o napredku v državah za leto 2008 (KOM(2008)0674 ter SEK(2008)2692 do SEK(2008)2699),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 22. julija 2008 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2007“ (KOM(2008)0475), vključno s SEK(2008)2300),

ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 27. oktobra 2008 o instrumentu predpristopnih strukturnih politik (ISPA) 2007 (KOM(2008)0671 in SEK(2008)2681),

ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 22. decembra 2008 o programu Phare, predpristopni pomoči za Turčijo, programu CARDS in prehodnem viru za leto 2007 (KOM(2008)0880 in SEK(2008)3075),

ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2007 z odgovori Agencije (3),

ob upoštevanju Posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije, skupaj z odgovori Komisije (4),

ob upoštevanju letnega poročila generalnega direktorja direktorata Komisije za širitev o dejavnostih za leto 2007 (5),

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij na temo širitve in zlasti resolucije z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi za leto 2007 (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o poročilu o napredku Hrvaške v letu 2007 (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2008 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007 (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2008 o poročilu o napredku Turčije v letu 2007 (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 o položaju žensk na Balkanu (11),

ob upoštevanju obiska preiskovalne delegacije Odbora za proračunski nadzor na Kosovu (12) od 22. do 25. junija 2008 in ustreznega poročila o misiji (13),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (14), zlasti člena 53 Uredbe, ter njenih izvedbenih pravil,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0181/2009),

| A. | ker je IPA nov finančni instrument, ki je nadomestil instrumente in programe za države kandidatke in potencialne kandidatke, kot so Phare, SAPARD, ISPA, predpristopna finančna pomoč za Turčijo in CARDS, ter na prožen način prilagodil sklade EU posebnim potrebam in upravni zmogljivosti teh držav, |
| --- | --- |

A.

ker je IPA nov finančni instrument, ki je nadomestil instrumente in programe za države kandidatke in potencialne kandidatke, kot so Phare, SAPARD, ISPA, predpristopna finančna pomoč za Turčijo in CARDS, ter na prožen način prilagodil sklade EU posebnim potrebam in upravni zmogljivosti teh držav,

| B. | ker je IPA sestavljen iz naslednjih petih komponent, ki zajemajo prednostne naloge, opredeljene v skladu s potrebami držav upravičenk, zlasti:






  I. | pomoč pri prehodu in vzpostavljanje institucij, |
| --- | --- | --- |

B.

ker je IPA sestavljen iz naslednjih petih komponent, ki zajemajo prednostne naloge, opredeljene v skladu s potrebami držav upravičenk, zlasti:

I.

pomoč pri prehodu in vzpostavljanje institucij,

| II. | čezmejno sodelovanje, |
| --- | --- |

II.

čezmejno sodelovanje,

| III. | regionalni razvoj, |
| --- | --- |

III.

regionalni razvoj,

| IV. | razvoj človeških virov, |
| --- | --- |

IV.

razvoj človeških virov,

| V. | razvoj podeželja, |
| --- | --- |

V.

razvoj podeželja,

| C. | ker je IPA osrednji dejavnik za izboljšanje kakovosti življenja državljanov, socialnih standardov, infrastrukture ter regionalnega in čezmejnega sodelovanja, in za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah, |
| --- | --- |

C.

ker je IPA osrednji dejavnik za izboljšanje kakovosti življenja državljanov, socialnih standardov, infrastrukture ter regionalnega in čezmejnega sodelovanja, in za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic v državah kandidatkah in potencialnih državah kandidatkah,

| D. | ker namen parlamentarnega nadzora nad izvajanjem proračuna na področju širitve ni le zagotoviti porabo sredstev EU v skladu z veljavnimi predpisi in politikami EU, pač pa tudi oceniti, ali so bila sredstva učinkovito dodeljena prednostnim nalogam, opredeljenim v strategiji in poročilih o napredku za države upravičenke, in ali so dosegle želene rezultate glede skupnih interesov EU, |
| --- | --- |

D.

ker namen parlamentarnega nadzora nad izvajanjem proračuna na področju širitve ni le zagotoviti porabo sredstev EU v skladu z veljavnimi predpisi in politikami EU, pač pa tudi oceniti, ali so bila sredstva učinkovito dodeljena prednostnim nalogam, opredeljenim v strategiji in poročilih o napredku za države upravičenke, in ali so dosegle želene rezultate glede skupnih interesov EU,

| E. | ker je bistveno, da se izjemno natančno in v zgodnji fazi preveri izvajanje IPA, s čimer se preprečijo težave, ki so bile prepozno odkrite med izvajanjem prejšnjih instrumentov za predpristopno pomoč, ob upoštevanju dejstva, da se bodo nepravilnosti, ki niso bile pravočasno upoštevane, pomnožile in da jih bo kasneje zelo težko obravnavati, saj bodo postale stalne malomarnosti, |
| --- | --- |

E.

ker je bistveno, da se izjemno natančno in v zgodnji fazi preveri izvajanje IPA, s čimer se preprečijo težave, ki so bile prepozno odkrite med izvajanjem prejšnjih instrumentov za predpristopno pomoč, ob upoštevanju dejstva, da se bodo nepravilnosti, ki niso bile pravočasno upoštevane, pomnožile in da jih bo kasneje zelo težko obravnavati, saj bodo postale stalne malomarnosti,

| F. | ker boj proti korupciji in sektorske reforme (pravosodje, policija in javna uprava) ne vplivajo le na dobro vodenje in načela pravne države, ampak tudi na splošno poslovno ozračje, |
| --- | --- |

F.

ker boj proti korupciji in sektorske reforme (pravosodje, policija in javna uprava) ne vplivajo le na dobro vodenje in načela pravne države, ampak tudi na splošno poslovno ozračje,

| G. | ker IPA zlasti po zaslugi pregleda dokumentov večletnega orientacijskega načrtovanja nudi precejšnjo prilagodljivost in ga je mogoče prilagoditi razvijajočim se potrebam in upravni zmogljivosti držav upravičenk, |
| --- | --- |

G.

ker IPA zlasti po zaslugi pregleda dokumentov večletnega orientacijskega načrtovanja nudi precejšnjo prilagodljivost in ga je mogoče prilagoditi razvijajočim se potrebam in upravni zmogljivosti držav upravičenk,

| H. | ker mora Komisija v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 1085/2006 (Uredba o IPA) Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2010 predložiti vmesno ocenjevalno poročilo o izvajanju IPA, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom za spremembo navedene uredbe, |
| --- | --- |

H.

ker mora Komisija v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 1085/2006 (Uredba o IPA) Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2010 predložiti vmesno ocenjevalno poročilo o izvajanju IPA, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom za spremembo navedene uredbe,

| I. | ker je Komisija na zahtevo Parlamenta že leta 2009 začela izvajati vmesni pregled svežnja instrumentov za zunanjo pomoč, vključno z IPA, |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija na zahtevo Parlamenta že leta 2009 začela izvajati vmesni pregled svežnja instrumentov za zunanjo pomoč, vključno z IPA,

| J. | ker bi moral Parlament od sedaj dalje komunicirati z nacionalnimi parlamenti držav upravičenk v okviru IPA, |
| --- | --- |

J.

ker bi moral Parlament od sedaj dalje komunicirati z nacionalnimi parlamenti držav upravičenk v okviru IPA,

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja strukturiran dialog s Komisijo o izvajanju IPA in v zvezi s tem opozarja na svoje stališče, da je zlasti treba vsem državam upravičenkam omogočiti enak dostop do vseh političnih orodij, ki so razpoložljiva v instrumentu, dati ustrezno prednost boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter posvetiti večjo pozornost vzpostavljanju institucionalnih zmogljivosti, zlasti parlamentarnih, razvoju organizacij civilne družbe, ukrepom za spodbujanje strpnosti in nediskriminacije, človekovemu razvoju in regionalnemu sodelovanju na ključnih političnih področjih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja strukturiran dialog s Komisijo o izvajanju IPA in v zvezi s tem opozarja na svoje stališče, da je zlasti treba vsem državam upravičenkam omogočiti enak dostop do vseh političnih orodij, ki so razpoložljiva v instrumentu, dati ustrezno prednost boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter posvetiti večjo pozornost vzpostavljanju institucionalnih zmogljivosti, zlasti parlamentarnih, razvoju organizacij civilne družbe, ukrepom za spodbujanje strpnosti in nediskriminacije, človekovemu razvoju in regionalnemu sodelovanju na ključnih političnih področjih;

| 2. | izraža zadovoljstvo nad visoko stopnjo izvajanja obveznosti IPA v letu 2007; obžaluje pa, da so bili prvi programi IPA sprejeti šele konec leta 2007, dejansko izvajanje pa se je začelo šele leta 2008, delno zaradi poznega sprejetja novega instrumenta in delno zaradi zamude držav upravičenk pri vzpostavitvi ustreznih struktur in sistemov upravljanja; poziva Komisijo, naj spodbudi izvajanje projektov ter spremlja dodeljevanje sredstev in dosežene rezultate, da bo zagotovila prepoznaven vpliv IPA v zadevnih državah; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo nad visoko stopnjo izvajanja obveznosti IPA v letu 2007; obžaluje pa, da so bili prvi programi IPA sprejeti šele konec leta 2007, dejansko izvajanje pa se je začelo šele leta 2008, delno zaradi poznega sprejetja novega instrumenta in delno zaradi zamude držav upravičenk pri vzpostavitvi ustreznih struktur in sistemov upravljanja; poziva Komisijo, naj spodbudi izvajanje projektov ter spremlja dodeljevanje sredstev in dosežene rezultate, da bo zagotovila prepoznaven vpliv IPA v zadevnih državah;

| 3. | ugotavlja, da so bili zaradi poznega sprejetja Uredbe o IPA in Uredbe (ES) št. 718/2007 („Uredba o izvajanju IPA“) in posledično tudi prvega večletnega orientacijskega finančnega okvira in dokumentov večletnega orientacijskega načrtovanja omejeni nadzor, ocenjevanje in poročanje o programih in projektih IPA v letu 2007 ter da še niso prinesli rezultatov; poudarja, da so za gladek prehod s prejšnjih instrumentov za predpristopno pomoč na IPA potrebni programska kontinuiteta, ustrezen prenos projektov v prakso in izvajanje plačil; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so bili zaradi poznega sprejetja Uredbe o IPA in Uredbe (ES) št. 718/2007 („Uredba o izvajanju IPA“) in posledično tudi prvega večletnega orientacijskega finančnega okvira in dokumentov večletnega orientacijskega načrtovanja omejeni nadzor, ocenjevanje in poročanje o programih in projektih IPA v letu 2007 ter da še niso prinesli rezultatov; poudarja, da so za gladek prehod s prejšnjih instrumentov za predpristopno pomoč na IPA potrebni programska kontinuiteta, ustrezen prenos projektov v prakso in izvajanje plačil;

| 4. | meni, da je bila povezanost med nacionalnimi programi IPA v letu 2007 in predpristopno politiko EU zadostna, saj je bila večina v programih določenih ciljev v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v ustreznih poročilih Komisije o napredku; |
| --- | --- |

4.

meni, da je bila povezanost med nacionalnimi programi IPA v letu 2007 in predpristopno politiko EU zadostna, saj je bila večina v programih določenih ciljev v skladu s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v ustreznih poročilih Komisije o napredku;

| 5. | ugotavlja, da se države kandidatke osredotočajo predvsem na uvedbo evropskih standardov, torej statističnih, okoljskih in davčnih standardov, kar je v skladu s širitveno politiko EU; poudarja pa, da ne gre zanemarjati pomembnosti političnih meril, še posebej demokratičnega vodenja, spoštovanja človekovih pravic, svobode veroizpovedi, pravic žensk, pravic manjšin ter načela pravne države, saj lahko njihovo nespoštovanje privede do zapletov in zamude pri pogajanjih; meni, da je treba poiskati boljše ravnovesje med projekti, katerih cilj je izpolnitev političnih meril, in projekti, ki so namenjeni vpeljavi pravnega reda Skupnosti; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se države kandidatke osredotočajo predvsem na uvedbo evropskih standardov, torej statističnih, okoljskih in davčnih standardov, kar je v skladu s širitveno politiko EU; poudarja pa, da ne gre zanemarjati pomembnosti političnih meril, še posebej demokratičnega vodenja, spoštovanja človekovih pravic, svobode veroizpovedi, pravic žensk, pravic manjšin ter načela pravne države, saj lahko njihovo nespoštovanje privede do zapletov in zamude pri pogajanjih; meni, da je treba poiskati boljše ravnovesje med projekti, katerih cilj je izpolnitev političnih meril, in projekti, ki so namenjeni vpeljavi pravnega reda Skupnosti;

| 6. | ponovno spominja Komisijo, da se legitimnost in sposobnost Unije za spodbujanje reform lahko močno poveča, če IPA svojo pomoč usmeri na področja neposredne koristi za državljane držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk, zlasti zaradi potreb in izzivov, ki jih je povzročila svetovna finančna kriza; |
| --- | --- |

6.

ponovno spominja Komisijo, da se legitimnost in sposobnost Unije za spodbujanje reform lahko močno poveča, če IPA svojo pomoč usmeri na področja neposredne koristi za državljane držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk, zlasti zaradi potreb in izzivov, ki jih je povzročila svetovna finančna kriza;

| 7. | posledično meni, da mora IPA podpreti prizadevanja držav upravičenk za izpolnitev zahtev, določenih z načrtom za liberalizacijo vizumskega režima, da bodo državljani zahodnega Balkana končno deležni prostega gibanja in polnega sodelovanja v programih in shemah EU; pozdravlja namen Komisije, da dodatno poveča dodelitev sredstev IPA za programe Tempus, Erasmus Mundus in Mladi v akciji; |
| --- | --- |

7.

posledično meni, da mora IPA podpreti prizadevanja držav upravičenk za izpolnitev zahtev, določenih z načrtom za liberalizacijo vizumskega režima, da bodo državljani zahodnega Balkana končno deležni prostega gibanja in polnega sodelovanja v programih in shemah EU; pozdravlja namen Komisije, da dodatno poveča dodelitev sredstev IPA za programe Tempus, Erasmus Mundus in Mladi v akciji;

| 8. | upošteva dejstvo, da je Komisija imela možnost dati pooblastilo za decentralizirano upravljanje za Hrvaško za komponente od I do IV in za Turčijo za komponenti I in II do konca leta 2008; spodbuja Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, da bodo lahko te v bližnji prihodnosti decentralizirano upravljale sredstva in tako dobile neomejen dostop do vseh komponent IPA; poudarja pa, da je podelitev upravnih pooblastil pogojena z uspešnostjo pri izvajanju; |
| --- | --- |

8.

upošteva dejstvo, da je Komisija imela možnost dati pooblastilo za decentralizirano upravljanje za Hrvaško za komponente od I do IV in za Turčijo za komponenti I in II do konca leta 2008; spodbuja Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami kandidatkami in potencialnimi kandidatkami, da bodo lahko te v bližnji prihodnosti decentralizirano upravljale sredstva in tako dobile neomejen dostop do vseh komponent IPA; poudarja pa, da je podelitev upravnih pooblastil pogojena z uspešnostjo pri izvajanju;

| 9. | poudarja, da je uporaba IPA deljena odgovornost med Komisijo in nacionalnimi vladami držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk; poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in komunikacijo med njenimi delegacijami in zadevnimi organi, vzpostavi stalno kontrolo izvedbenih postopkov projektov in si prizadeva za skupne ukrepe za izboljšanje upravne zmogljivosti držav upravičenk; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je uporaba IPA deljena odgovornost med Komisijo in nacionalnimi vladami držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk; poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje in komunikacijo med njenimi delegacijami in zadevnimi organi, vzpostavi stalno kontrolo izvedbenih postopkov projektov in si prizadeva za skupne ukrepe za izboljšanje upravne zmogljivosti držav upravičenk;

| 10. | poudarja potrebo po preglednem upravljanju in kontroli IPA, ob upoštevanju posebnosti sistemov za notranjo revizijo in kontrolo vsake države, pa tudi najboljše prakse v predpristopnih postopkih nekdanjih držav kandidatk; |
| --- | --- |

10.

poudarja potrebo po preglednem upravljanju in kontroli IPA, ob upoštevanju posebnosti sistemov za notranjo revizijo in kontrolo vsake države, pa tudi najboljše prakse v predpristopnih postopkih nekdanjih držav kandidatk;

| 11. | pričakuje, da bo Komisija vsako leto poročala Parlamentu in njegovemu pristojnemu odboru za proračunski nadzor o plačilih in izvajanju sredstev IPA, kot tudi o preostalih sredstvih iz instrumentov ISPA, IPARD in SAPARD, s podrobnostmi za vsako državo prejemnico in primeri najboljše prakse, ter poročala o vseh ugotovljenih težavah in nepravilnostih; |
| --- | --- |

11.

pričakuje, da bo Komisija vsako leto poročala Parlamentu in njegovemu pristojnemu odboru za proračunski nadzor o plačilih in izvajanju sredstev IPA, kot tudi o preostalih sredstvih iz instrumentov ISPA, IPARD in SAPARD, s podrobnostmi za vsako državo prejemnico in primeri najboljše prakse, ter poročala o vseh ugotovljenih težavah in nepravilnostih;

| 12. | ugotavlja, da horizontalna vprašanja, kot so presoja vpliva na okolje, dobro vodenje, udeležba civilne družbe, enake možnosti in nediskriminacija, v projektih IPA v letu 2007 niso dovolj prisotna in prepoznavna; poziva Komisijo, naj razvije predvsem regionalne ali horizontalne programe z več upravičenci, zlasti v zvezi z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, medkulturnim dialogom in enakostjo spolov; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da horizontalna vprašanja, kot so presoja vpliva na okolje, dobro vodenje, udeležba civilne družbe, enake možnosti in nediskriminacija, v projektih IPA v letu 2007 niso dovolj prisotna in prepoznavna; poziva Komisijo, naj razvije predvsem regionalne ali horizontalne programe z več upravičenci, zlasti v zvezi z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, medkulturnim dialogom in enakostjo spolov;

| 13. | ugotavlja, da so za obsežna zemljepisna območja ali obširna politična področja dodeljena omejena sredstva in da so ta sredstva razpršena med številne majhne projekte, namesto da bi bila dodeljena manjšemu številu vidnejših projektov; poudarja, da bi bilo treba pri letnih nacionalnih programih poiskati ravnovesje med zagotavljanjem ustreznega odziva na ključne prednostne naloge, opredeljene v poročilih o napredku, ter preprečevanjem prekomerne razpršenosti sredstev; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so za obsežna zemljepisna območja ali obširna politična področja dodeljena omejena sredstva in da so ta sredstva razpršena med številne majhne projekte, namesto da bi bila dodeljena manjšemu številu vidnejših projektov; poudarja, da bi bilo treba pri letnih nacionalnih programih poiskati ravnovesje med zagotavljanjem ustreznega odziva na ključne prednostne naloge, opredeljene v poročilih o napredku, ter preprečevanjem prekomerne razpršenosti sredstev;

Ugotovitve, ki se nanašajo na posamezne politike in države

| 14. | izpostavlja neizogibno in nujno potrebo, da se s pomočjo IPA v vseh državah upravičenkah okrepi boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti pranju denarja, nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi; ugotavlja, da so sicer vsa poročila o napredku v letu 2008 uvrstila korupcijo med resne težave in ključne prednostne naloge, da pa korupcije niso v zadostni meri upoštevali vsi programi IPA za leto 2007; predlaga, da je treba predvideti sredstva za ta namen, kot v primerih Hrvaške (15) in Črne gore (16), in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem oblikuje skladnejšo strategijo, pri tem pa se opira na izkušnje, pridobljene ob prejšnjih širitvah; |
| --- | --- |

14.

izpostavlja neizogibno in nujno potrebo, da se s pomočjo IPA v vseh državah upravičenkah okrepi boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti pranju denarja, nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi; ugotavlja, da so sicer vsa poročila o napredku v letu 2008 uvrstila korupcijo med resne težave in ključne prednostne naloge, da pa korupcije niso v zadostni meri upoštevali vsi programi IPA za leto 2007; predlaga, da je treba predvideti sredstva za ta namen, kot v primerih Hrvaške (15) in Črne gore (16), in poziva Komisijo, naj v zvezi s tem oblikuje skladnejšo strategijo, pri tem pa se opira na izkušnje, pridobljene ob prejšnjih širitvah;

| 15. | ugotavlja, da bi se morale organizacije civilne družbe v državah upravičenkah aktivneje vključevati v razvoj in začetek izvajanja projektov; poudarja, da se morajo prihodnji programi IPA spopasti s težavo sistematične odvisnosti organizacij civilne družbe od donatorjev, da se prepreči obstoj organizacij civilne družbe „na zahtevo“, obravnavati pa bi morali tudi razvoj organizacij civilne družbe vzdolž linije narodnostno-političnih sporov, zlasti v Bosni in Hercegovini, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in na Kosovu (17); od novega mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe pričakuje, da se bo spopadel z več težavami s področja raznolikosti, kompleksnosti in razpršenosti programov EU; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da bi se morale organizacije civilne družbe v državah upravičenkah aktivneje vključevati v razvoj in začetek izvajanja projektov; poudarja, da se morajo prihodnji programi IPA spopasti s težavo sistematične odvisnosti organizacij civilne družbe od donatorjev, da se prepreči obstoj organizacij civilne družbe „na zahtevo“, obravnavati pa bi morali tudi razvoj organizacij civilne družbe vzdolž linije narodnostno-političnih sporov, zlasti v Bosni in Hercegovini, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in na Kosovu (17); od novega mehanizma za spodbujanje razvoja civilne družbe pričakuje, da se bo spopadel z več težavami s področja raznolikosti, kompleksnosti in razpršenosti programov EU;

| 16. | vztraja pri tem, da je potrebna stalna pomoč za organizacije civilne družbe v državah kandidatkah in v potencialnih državah kandidatkah, da se med njimi oblikuje konkurenčni prostor in se zagotovita trajnost v izvajanju IPA, ki je usmerjeno v delo za rezultate, in stalna dejavnosti pri upravljanju projektov; |
| --- | --- |

16.

vztraja pri tem, da je potrebna stalna pomoč za organizacije civilne družbe v državah kandidatkah in v potencialnih državah kandidatkah, da se med njimi oblikuje konkurenčni prostor in se zagotovita trajnost v izvajanju IPA, ki je usmerjeno v delo za rezultate, in stalna dejavnosti pri upravljanju projektov;

| 17. | ugotavlja, da so projekti in dejavnosti, ki se financirajo s pomočjo IPA, precej nizko na lestvici prepoznavnosti EU na mestu samem ter da niso ustvarili ustrezne podlage, ki bi upravičevala nadaljnje približevanje EU; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so projekti in dejavnosti, ki se financirajo s pomočjo IPA, precej nizko na lestvici prepoznavnosti EU na mestu samem ter da niso ustvarili ustrezne podlage, ki bi upravičevala nadaljnje približevanje EU;

| 18. | meni, da ni bilo ustrezne obravnave izobraževanja in zaposlovanja mladih kot predpogojev za dolgoročno stabilnost in razvoj; poudarja potrebo po boju proti brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih in dolgoročni brezposelnosti, ki je izjemno pomembno medsektorsko vprašanje; v zvezi s tem predlaga, da Komisija preuči možnosti za boljšo uporabo prilagodljivosti, ki jo nudi IPA, da bo mogoče po potrebi iz prvih dveh komponent financirati tudi ukrepe, povezane s komponentami III do V; |
| --- | --- |

18.

meni, da ni bilo ustrezne obravnave izobraževanja in zaposlovanja mladih kot predpogojev za dolgoročno stabilnost in razvoj; poudarja potrebo po boju proti brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih in dolgoročni brezposelnosti, ki je izjemno pomembno medsektorsko vprašanje; v zvezi s tem predlaga, da Komisija preuči možnosti za boljšo uporabo prilagodljivosti, ki jo nudi IPA, da bo mogoče po potrebi iz prvih dveh komponent financirati tudi ukrepe, povezane s komponentami III do V;

| 19. | ugotavlja, da je regionalna finančna pomoč v okviru IPA dokaj majhna (približno 10 % celotnega IPA), sploh če pomislimo, da zajema enajst intervencijskih področij v šestih državah, od izobraževanja in mladih pa do jedrske varnosti; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je regionalna finančna pomoč v okviru IPA dokaj majhna (približno 10 % celotnega IPA), sploh če pomislimo, da zajema enajst intervencijskih področij v šestih državah, od izobraževanja in mladih pa do jedrske varnosti;

| 20. | je zaskrbljen, ker je bilo v okviru IPA za leto 2007 za komponento II dodeljenih le 38 800 000 EUR sredstev, medtem ko je celotni znesek za IPA znašal 497 200 000 EUR (torej manj kot 8 %); poudarja, da je to v nasprotju s trditvijo Komisije, da čezmejno sodelovanje pripomore k spravi in dobrim sosedskim odnosom in je zlasti pomembno v regiji, ki je bila še pred kratkim zaznamovana s konflikti; obžaluje, da je bilo v praksi težko vzpostaviti učinkovito sodelovanje zaradi številnih razlogov, vključno z razhajanjem struktur in postopkov med nekaterimi partnerji, pa tudi zaradi političnih težav; poziva države upravičenke in Komisijo, naj si v okviru te komponente prizadevajo za obstoječe sodelovanje in naj vzpostavijo novo sodelovanje v skladu s ciljem pospeševanja dobrih sosedskih odnosov in spodbujanja gospodarskega vključevanja, zlasti s področja okolja, naravne in kulturne dediščine ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

20.

je zaskrbljen, ker je bilo v okviru IPA za leto 2007 za komponento II dodeljenih le 38 800 000 EUR sredstev, medtem ko je celotni znesek za IPA znašal 497 200 000 EUR (torej manj kot 8 %); poudarja, da je to v nasprotju s trditvijo Komisije, da čezmejno sodelovanje pripomore k spravi in dobrim sosedskim odnosom in je zlasti pomembno v regiji, ki je bila še pred kratkim zaznamovana s konflikti; obžaluje, da je bilo v praksi težko vzpostaviti učinkovito sodelovanje zaradi številnih razlogov, vključno z razhajanjem struktur in postopkov med nekaterimi partnerji, pa tudi zaradi političnih težav; poziva države upravičenke in Komisijo, naj si v okviru te komponente prizadevajo za obstoječe sodelovanje in naj vzpostavijo novo sodelovanje v skladu s ciljem pospeševanja dobrih sosedskih odnosov in spodbujanja gospodarskega vključevanja, zlasti s področja okolja, naravne in kulturne dediščine ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| 21. | je zaskrbljen tudi nad tem, da nobeden od programov IPA za leto 2007, ki so ga predložile države upravičenke, ni neposredno obravnaval pravic žensk ali enakosti spolov, čeprav so tako poročila o napredku kot tudi dokumenti večletnega orientacijskega načrtovanja opredelili vprašanja o enakosti spolov kot enega največjih izzivov; znova poziva Komisijo, naj zagotovi predpristopna sredstva za krepitev pravic žensk na Balkanu, zlasti prek ženskih nevladnih organizacij in drugih ženskih organizacij; poziva Komisijo, naj v skladu s tem dodeli sredstva IPA, da bo spodbujala načelo enakosti spolov pri pripravi proračuna za predpristopne politike ter spodbudila države upravičenke k predložitvi ustreznih predlogov za projekte; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen tudi nad tem, da nobeden od programov IPA za leto 2007, ki so ga predložile države upravičenke, ni neposredno obravnaval pravic žensk ali enakosti spolov, čeprav so tako poročila o napredku kot tudi dokumenti večletnega orientacijskega načrtovanja opredelili vprašanja o enakosti spolov kot enega največjih izzivov; znova poziva Komisijo, naj zagotovi predpristopna sredstva za krepitev pravic žensk na Balkanu, zlasti prek ženskih nevladnih organizacij in drugih ženskih organizacij; poziva Komisijo, naj v skladu s tem dodeli sredstva IPA, da bo spodbujala načelo enakosti spolov pri pripravi proračuna za predpristopne politike ter spodbudila države upravičenke k predložitvi ustreznih predlogov za projekte;

| 22. | poudarja, da je treba vključiti vedno več nevladnih organizacij v oblikovanje in izvajanje projektov, ki se financirajo z IPA, da bi zagotovili, da bo pomoč IPA odražala dejanske potrebe in pričakovanja, prispevali k večji vidnosti projektov IPA in spodbudili razvoj živahne in proaktivne civilne družbe v državah upravičenkah; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba vključiti vedno več nevladnih organizacij v oblikovanje in izvajanje projektov, ki se financirajo z IPA, da bi zagotovili, da bo pomoč IPA odražala dejanske potrebe in pričakovanja, prispevali k večji vidnosti projektov IPA in spodbudili razvoj živahne in proaktivne civilne družbe v državah upravičenkah;

| 23. | poziva Evropsko računsko sodišče, naj do konca 2010 predloži posebno vmesno ocenjevalno poročilo o IPA; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko računsko sodišče, naj do konca 2010 predloži posebno vmesno ocenjevalno poročilo o IPA;

*

* *

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču, pa tudi vladam, parlamentom in nacionalnim revizijskim institucijam v državah upravičenkah iz IPA. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču, pa tudi vladam, parlamentom in nacionalnim revizijskim institucijam v državah upravičenkah iz IPA.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

(2)  UL L 170, 29.6.2007, str. 1.

(3)  UL C 311, 5.12.2008, str. 42.

(4)  UL C 285, 27.11.2007, str. 1.

(5)  31.3.2008, http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/elarg_aar.pdf.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0363.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0120.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0172.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0224.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0005.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0582.

(12)  V skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999).

(13)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/publicationsCom.do?language=EN&body=CONT.

(14)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(15)  Projekt 2007/019-247: Izboljšanje sodelovanja med organi na področju boja proti korupciji. Projekt za katerega je predvidenih 2 500 000 EUR in ki je namenjen krepitvi usklajevalnega telesa v ministrstvu za pravosodje, ki je zadolženo za protikorupcijsko strategijo in osveščanje javnosti o problematiki korupcije.

(16)  Projekt 2007/19300: Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji. Cilj tega projekta je boj proti organiziranemu kriminalu s povečanjem učinkovitosti organov pregona in izboljšanjem sodelovanja med njimi. Projekt je del obsežnejšega akcijskega načrta in strategije vlade za boj proti korupciji. Za ta projekt je predvidenih 3 000 000 EUR.

(17)  Iz Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/7

---

Sreda, 22. aprila 2009Učinkovito izvrševanje sodnih odločb v EU: preglednost dolžnikovega premoženja

P6_TA(2009)0238

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (2008/2233(INI))

2010/C 184 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 65 Pogodbe ES,

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 6. marca 2008 o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (KOM(2008)0128),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 24. oktobra 2006 o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: zaplemba bančnih računov (KOM(2006)0618) in resolucije Parlamenta z dne 25. oktobra 2007 o tem (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji v zvezi z e-pravosodjem (2),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 3. decembra 2008,

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. septembra 2008,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0252/2009),

| A. | ker se lahko v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti sprejetje instrumenta Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami obravnava le, če se lahko dokaže, da na nacionalni ravni ni mogoče odpraviti ovir, ki onemogočajo vzpostavitev ali delovanje notranjega trga, |
| --- | --- |

A.

ker se lahko v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti sprejetje instrumenta Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah s čezmejnimi posledicami obravnava le, če se lahko dokaže, da na nacionalni ravni ni mogoče odpraviti ovir, ki onemogočajo vzpostavitev ali delovanje notranjega trga,

| B. | ker pozna plačila in neplačila dolgov ogrožajo interese podjetij in potrošnikov, zlasti kadar upnik in izvršilni organi nimajo informacij, kje je dolžnik ali njegovo premoženje; ker se v sedanjih gospodarski razmerah, ko je denarni tok bistven za preživetje podjetij, položaj še slabša, |
| --- | --- |

B.

ker pozna plačila in neplačila dolgov ogrožajo interese podjetij in potrošnikov, zlasti kadar upnik in izvršilni organi nimajo informacij, kje je dolžnik ali njegovo premoženje; ker se v sedanjih gospodarski razmerah, ko je denarni tok bistven za preživetje podjetij, položaj še slabša,

| C. | ker bi lahko težave pri čezmejni izterjavi dolgov močno ovirale prosti pretok plačilnih nalogov v Evropski uniji in preprečevale dostop do pravnega varstva; če namreč ni mogoče izvrševati sodnih odločb, to pomeni, da je ogroženo zagotavljanje zakonitosti, pa tudi poslovni etični standardi, |
| --- | --- |

C.

ker bi lahko težave pri čezmejni izterjavi dolgov močno ovirale prosti pretok plačilnih nalogov v Evropski uniji in preprečevale dostop do pravnega varstva; če namreč ni mogoče izvrševati sodnih odločb, to pomeni, da je ogroženo zagotavljanje zakonitosti, pa tudi poslovni etični standardi,

| D. | ker je izterjava dolgov na splošno velik problem, ki postane še večji, ko so zahtevki čezmejni, zlasti ko gre za mala podjetja, ki nimajo na voljo specializiranih pravnikov ali posebnih oddelkov za izterjavo dolgov in se pogosto znajdejo v nezavidljivem položaju, ko morajo svoje osebje, skromne finančne vire in predvsem čas namenjati temu problemu, ne pa proizvodnim dejavnostim, |
| --- | --- |

D.

ker je izterjava dolgov na splošno velik problem, ki postane še večji, ko so zahtevki čezmejni, zlasti ko gre za mala podjetja, ki nimajo na voljo specializiranih pravnikov ali posebnih oddelkov za izterjavo dolgov in se pogosto znajdejo v nezavidljivem položaju, ko morajo svoje osebje, skromne finančne vire in predvsem čas namenjati temu problemu, ne pa proizvodnim dejavnostim,

| E. | ker obstajajo znamenja, da se direktiva o zamudah pri plačilih (3) ne spoštuje dovolj oziroma ni dovolj poznana; ker bi ta direktiva lahko pomembno vplivala na zmanjšanje neplačil in zamud pri plačilih, če bi jo posodobili in ustrezno izvajali, |
| --- | --- |

E.

ker obstajajo znamenja, da se direktiva o zamudah pri plačilih (3) ne spoštuje dovolj oziroma ni dovolj poznana; ker bi ta direktiva lahko pomembno vplivala na zmanjšanje neplačil in zamud pri plačilih, če bi jo posodobili in ustrezno izvajali,

| F. | ker so med nacionalnimi sistemi pogodbenega prava in zakonodaje o plačilni nezmožnosti velike razlike glede tega, kako lahko upniki ob sklenitvi pogodbe zavarujejo svoj dolg, zlasti z uporabo klavzul o pridržanju lastninske pravice ali drugih tovrstnih mehanizmov, ki se jim je mogoče včasih prav zaradi teh razlik izogniti, |
| --- | --- |

F.

ker so med nacionalnimi sistemi pogodbenega prava in zakonodaje o plačilni nezmožnosti velike razlike glede tega, kako lahko upniki ob sklenitvi pogodbe zavarujejo svoj dolg, zlasti z uporabo klavzul o pridržanju lastninske pravice ali drugih tovrstnih mehanizmov, ki se jim je mogoče včasih prav zaradi teh razlik izogniti,

| G. | ker mora sprejeta zakonodaja Skupnosti o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb veljati za vse dolžnike in se ne sme razlikovati med dolžniki v dobri veri in tistimi, ki to niso, |
| --- | --- |

G.

ker mora sprejeta zakonodaja Skupnosti o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb veljati za vse dolžnike in se ne sme razlikovati med dolžniki v dobri veri in tistimi, ki to niso,

| H. | ker so izogibanje plačevanju dolgov, zamude pri plačilih in neplačila pogosto še slabši, če stranke v času svojega predpogodbenega in pogodbenega poslovanja niso dovolj skrbne; ker je treba bolj poudariti poslovno zavest in možnost opcijskih klavzul v evropskem slogu v okviru skupnega referenčnega okvira, ki bi zagotavljale, da bi pogodbene strani ustrezno pretehtale ta vprašanja na začetku svojih poslovnih odnosov, |
| --- | --- |

H.

ker so izogibanje plačevanju dolgov, zamude pri plačilih in neplačila pogosto še slabši, če stranke v času svojega predpogodbenega in pogodbenega poslovanja niso dovolj skrbne; ker je treba bolj poudariti poslovno zavest in možnost opcijskih klavzul v evropskem slogu v okviru skupnega referenčnega okvira, ki bi zagotavljale, da bi pogodbene strani ustrezno pretehtale ta vprašanja na začetku svojih poslovnih odnosov,

| I. | ker je bil Parlament opozorjen, da bi lahko prišlo do hudih težav pri čezmejnih zadevah z neposlušnimi dolžniki, to je osebami, ki bi svoje dolgove lahko odplačale, pa jih ne, ali osebami, za katere obstaja tveganje, da svojega dolga ne bodo povrnile, četudi je bila proti njim izdana sodna odločba; ker so takšni posamezniki pogosto imetniki precejšnjega premoženja v različnih entitetah, skrbniških družbah in skladih, brez zahtevanih informacij pa ni mogoče doseči uspešne izvršbe; ker je treba pogosto pridobiti takšne informacije, ne da bi bil neposlušni dolžnik opozorjen, saj je pogosto v položaju, da lahko v zelo kratkem času premakne premoženje v drugo jurisdikcijo, |
| --- | --- |

I.

ker je bil Parlament opozorjen, da bi lahko prišlo do hudih težav pri čezmejnih zadevah z neposlušnimi dolžniki, to je osebami, ki bi svoje dolgove lahko odplačale, pa jih ne, ali osebami, za katere obstaja tveganje, da svojega dolga ne bodo povrnile, četudi je bila proti njim izdana sodna odločba; ker so takšni posamezniki pogosto imetniki precejšnjega premoženja v različnih entitetah, skrbniških družbah in skladih, brez zahtevanih informacij pa ni mogoče doseči uspešne izvršbe; ker je treba pogosto pridobiti takšne informacije, ne da bi bil neposlušni dolžnik opozorjen, saj je pogosto v položaju, da lahko v zelo kratkem času premakne premoženje v drugo jurisdikcijo,

| J. | ker je bil poleg tega Parlament tudi opozorjen, da so nekatere suverene države znane po tem, da ne spoštujejo razsodb ali sodb sodišč drugih držav, kar je bilo povod za nastanek oderuških skladov, ki odkupijo ta državni dolg za veliko manjšo vsoto in nato poskušajo zaslužiti z izvršbo; ker bi bilo nedvomno bolje in bolj pošteno omogočiti prvotnim upnikom, da sami dosežejo popravo krivic, |
| --- | --- |

J.

ker je bil poleg tega Parlament tudi opozorjen, da so nekatere suverene države znane po tem, da ne spoštujejo razsodb ali sodb sodišč drugih držav, kar je bilo povod za nastanek oderuških skladov, ki odkupijo ta državni dolg za veliko manjšo vsoto in nato poskušajo zaslužiti z izvršbo; ker bi bilo nedvomno bolje in bolj pošteno omogočiti prvotnim upnikom, da sami dosežejo popravo krivic,

| K. | ker dejansko le malo držav nima premoženja zunaj svojih meja in ker je v primeru, da dolžnik ne more upati, da bo (zgolj) v svoji ali zadevni državi dosegel izvršbo, edina učinkovita poprava možna na sodiščih v tujini, zlasti sodiščih drugih držav članic EU, |
| --- | --- |

K.

ker dejansko le malo držav nima premoženja zunaj svojih meja in ker je v primeru, da dolžnik ne more upati, da bo (zgolj) v svoji ali zadevni državi dosegel izvršbo, edina učinkovita poprava možna na sodiščih v tujini, zlasti sodiščih drugih držav članic EU,

| L. | ker ima po uredbi Bruselj I (4) vsaka država članica lastne okvirne ukrepe, ki jih ureja nacionalna zakonodaja, za odredbe ex parte pa vzajemno priznavanje in izvrševanje po tej uredbi ne velja; ker odredbe inter partes izvrši sodišče, ki jih prejme, z najbolj podobno olajšavo, ki mu je na voljo, |
| --- | --- |

L.

ker ima po uredbi Bruselj I (4) vsaka država članica lastne okvirne ukrepe, ki jih ureja nacionalna zakonodaja, za odredbe ex parte pa vzajemno priznavanje in izvrševanje po tej uredbi ne velja; ker odredbe inter partes izvrši sodišče, ki jih prejme, z najbolj podobno olajšavo, ki mu je na voljo,

| M. | ker začasni ukrepi zajemajo: (i) odredbe o razkritju informacij o premoženju, ki lahko postane predmet ukrepov za izvršitev sodne odločbe, (ii) odredbe za zaščito premoženja do izvršbe, imajo pa lahko tudi (iii) obliko začasnih plačilnih nalogov, ki omogočijo takojšnje poplačilo upnika med čakanjem na razrešitev zadevnega spora, |
| --- | --- |

M.

ker začasni ukrepi zajemajo: (i) odredbe o razkritju informacij o premoženju, ki lahko postane predmet ukrepov za izvršitev sodne odločbe, (ii) odredbe za zaščito premoženja do izvršbe, imajo pa lahko tudi (iii) obliko začasnih plačilnih nalogov, ki omogočijo takojšnje poplačilo upnika med čakanjem na razrešitev zadevnega spora,

| N. | ker bi morali za sprejemanje začasnih ukrepov veljati podobni pogoji, kakršne uporablja Sodišče Evropskih skupnosti – namreč da bi moral upnik prepričati sodišče, da je njegov zahtevek utemeljen (izvršljiva pravica v obliki sodnega naloga ali avtentičen instrument ali dokaz o terjatvi za očitno zadevo – fumus boni juris), in dokazati nujnost (resnično nevarnost, da bi bila lahko izvršitev terjatve ogrožena, če ukrep ne bi bil sprejet (periculum in mora)); in ker se tovrstni ukrepi lahko uvedejo proti varščini, |
| --- | --- |

N.

ker bi morali za sprejemanje začasnih ukrepov veljati podobni pogoji, kakršne uporablja Sodišče Evropskih skupnosti – namreč da bi moral upnik prepričati sodišče, da je njegov zahtevek utemeljen (izvršljiva pravica v obliki sodnega naloga ali avtentičen instrument ali dokaz o terjatvi za očitno zadevo – fumus boni juris), in dokazati nujnost (resnično nevarnost, da bi bila lahko izvršitev terjatve ogrožena, če ukrep ne bi bil sprejet (periculum in mora)); in ker se tovrstni ukrepi lahko uvedejo proti varščini,

| O. | ker je v manj obsežnih zadevah, zlasti kadar bi bili sicer pravni stroški previsoki, pravica zamujena pravica odrečena, v obsežnejših zadevah pa se lahko odsotnost informacij o premoženju izkaže kot največja ovira; ker bi bila zato odredba o začasnih ukrepih dobra rešitev za obe vrst zadev, |
| --- | --- |

O.

ker je v manj obsežnih zadevah, zlasti kadar bi bili sicer pravni stroški previsoki, pravica zamujena pravica odrečena, v obsežnejših zadevah pa se lahko odsotnost informacij o premoženju izkaže kot največja ovira; ker bi bila zato odredba o začasnih ukrepih dobra rešitev za obe vrst zadev,

| P. | ker je treba poleg tega vsak ukrep Skupnosti za to, da bi bile informacije na voljo, obravnavati v kontekstu tovrstnih zadev, pri katerih pomanjkanje informacij povzroča hude krivice; ker upnik ne bo mogel doseči izvršitve sodbe, če ne bo imel na voljo informacij o dolžnikovem premoženju (in a fortiori premoženju neposlušnega dolžnika), ki bi ga bilo mogoče odvzeti v okviru izvrševanja sodbe, |
| --- | --- |

P.

ker je treba poleg tega vsak ukrep Skupnosti za to, da bi bile informacije na voljo, obravnavati v kontekstu tovrstnih zadev, pri katerih pomanjkanje informacij povzroča hude krivice; ker upnik ne bo mogel doseči izvršitve sodbe, če ne bo imel na voljo informacij o dolžnikovem premoženju (in a fortiori premoženju neposlušnega dolžnika), ki bi ga bilo mogoče odvzeti v okviru izvrševanja sodbe,

| Q. | ker v praksi ta problem ni omejen samo na zadeve, v katerih je že bila izrečena sodba, ki ni bila spoštovana: lahko se pojavi tudi, preden tožnik vloži zahtevek, |
| --- | --- |

Q.

ker v praksi ta problem ni omejen samo na zadeve, v katerih je že bila izrečena sodba, ki ni bila spoštovana: lahko se pojavi tudi, preden tožnik vloži zahtevek,

| R. | ker je vendarle bistvenega pomena, da so predlagani ukrepi sorazmerni; ker ukrepi ne bi smeli le ponoviti, kar je že mogoče doseči z obstoječimi nacionalnimi ukrepi, in bi morali biti omejeni na čezmejne zahtevke, obenem pa bi se bilo treba izogniti odvečnemu in neustreznemu usklajevanju, |
| --- | --- |

R.

ker je vendarle bistvenega pomena, da so predlagani ukrepi sorazmerni; ker ukrepi ne bi smeli le ponoviti, kar je že mogoče doseči z obstoječimi nacionalnimi ukrepi, in bi morali biti omejeni na čezmejne zahtevke, obenem pa bi se bilo treba izogniti odvečnemu in neustreznemu usklajevanju,

| S. | ker je bila izražena bojazen, da bi nekatere zamisli o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji s preglednostjo premoženja dolžnikov lahko kršile temeljne pravice, vključno s pravico do zasebnosti (varstvo podatkov), oslabile postopkovna jamstva in bile v nasprotju z ustavno tradicijo mnogih držav članic, |
| --- | --- |

S.

ker je bila izražena bojazen, da bi nekatere zamisli o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji s preglednostjo premoženja dolžnikov lahko kršile temeljne pravice, vključno s pravico do zasebnosti (varstvo podatkov), oslabile postopkovna jamstva in bile v nasprotju z ustavno tradicijo mnogih držav članic,

| T. | ker morajo biti vsi ponujeni predlogi stroškovno učinkoviti in povezani z drugimi področji politike Skupnosti, da bi preprečili nepotrebno podvajanje prizadevanj, |
| --- | --- |

T.

ker morajo biti vsi ponujeni predlogi stroškovno učinkoviti in povezani z drugimi področji politike Skupnosti, da bi preprečili nepotrebno podvajanje prizadevanj,

| 1. | pozdravlja zgoraj navedeno zeleno knjigo Komisije z dne 6. marca 2008, saj prispeva k lizbonski strategiji; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zgoraj navedeno zeleno knjigo Komisije z dne 6. marca 2008, saj prispeva k lizbonski strategiji;

| 2. | meni, da je pomanjkanje preglednosti informacij, potrebnih za to, da se dolžnika prisili v izpolnitev obveznosti, v nasprotju s skupnim načelom delovanja v dobri veri in načelom finančne odgovornosti; trdi, da lahko nepoznavanje nacionalnih predpisov o izvršilnih postopkih ali njihova neučinkovitost upočasni vzpostavljanje enotnega notranjega trga in povzroči neupravičene stroške; |
| --- | --- |

2.

meni, da je pomanjkanje preglednosti informacij, potrebnih za to, da se dolžnika prisili v izpolnitev obveznosti, v nasprotju s skupnim načelom delovanja v dobri veri in načelom finančne odgovornosti; trdi, da lahko nepoznavanje nacionalnih predpisov o izvršilnih postopkih ali njihova neučinkovitost upočasni vzpostavljanje enotnega notranjega trga in povzroči neupravičene stroške;

| 3. | poudarja, da zamude pri plačilih, neplačila in težave pri izterjavi dolgov škodijo interesom upnikov in potrošnikov, zmanjšujejo zaupanje v notranji trg ter ogrožajo vlaganje pravnih sredstev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da zamude pri plačilih, neplačila in težave pri izterjavi dolgov škodijo interesom upnikov in potrošnikov, zmanjšujejo zaupanje v notranji trg ter ogrožajo vlaganje pravnih sredstev;

| 4. | podpira celovito in učinkovito strategijo, ki bo temeljila na načelih boljše priprave zakonodaje, ter meni, da mora biti cilj takšno plačevanje, ki bo zagotavljalo nediskriminacijo, varovanje občutljivih podatkov in pravna jamstva s sorazmernimi ukrepi, ki bodo omogočili potrebno preglednost ter bistveno zmanjšali stroške obdelave in upravljanja; |
| --- | --- |

4.

podpira celovito in učinkovito strategijo, ki bo temeljila na načelih boljše priprave zakonodaje, ter meni, da mora biti cilj takšno plačevanje, ki bo zagotavljalo nediskriminacijo, varovanje občutljivih podatkov in pravna jamstva s sorazmernimi ukrepi, ki bodo omogočili potrebno preglednost ter bistveno zmanjšali stroške obdelave in upravljanja;

| 5. | vztraja, da mora imeti upnik dostop ne le do informacij javnega značaja, ampak tudi do podatkov, ki so – pod nadzorom ali s posredovanjem pristojnih organov – potrebni za začetek izvršilnega postopka in izterjavo dolga, v skladu s postopki, ki jih je mogoče enostavno uporabiti na vsem notranjem trgu; |
| --- | --- |

5.

vztraja, da mora imeti upnik dostop ne le do informacij javnega značaja, ampak tudi do podatkov, ki so – pod nadzorom ali s posredovanjem pristojnih organov – potrebni za začetek izvršilnega postopka in izterjavo dolga, v skladu s postopki, ki jih je mogoče enostavno uporabiti na vsem notranjem trgu;

| 6. | soglaša z mnenjem Komisije, da je čezmejna izterjava dolgov z izvrševanjem sodnih odločb velika težava notranjega trga, vendar meni, da je treba rešitve, o katerih razpravlja Komisija, dodatno obdelati, da bi se z njimi ustrezno odzvali na najtežji problem, se pravi neposlušne dolžnike; |
| --- | --- |

6.

soglaša z mnenjem Komisije, da je čezmejna izterjava dolgov z izvrševanjem sodnih odločb velika težava notranjega trga, vendar meni, da je treba rešitve, o katerih razpravlja Komisija, dodatno obdelati, da bi se z njimi ustrezno odzvali na najtežji problem, se pravi neposlušne dolžnike;

Predlog za pripravo priročnika o nacionalnih zakonih in praksah izvrševanja

| 7. | ugotavlja, da bi utegnila biti priprava in posodabljanje tovrstnega priročnika težavna in draga in da bi utegnilo biti za posameznike, ki si prizadevajo za popravo krivice, lažje, če bi se morali spoprijeti le z eno ureditvijo, ter da bodo morali upniki v večini primerov poiskati pravni nasvet v ustrezni tuji jurisdikciji; vseeno meni, da bi bila v odsotnosti delujoče čezmejne ureditve koristna skrajšana različica; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da bi utegnila biti priprava in posodabljanje tovrstnega priročnika težavna in draga in da bi utegnilo biti za posameznike, ki si prizadevajo za popravo krivice, lažje, če bi se morali spoprijeti le z eno ureditvijo, ter da bodo morali upniki v večini primerov poiskati pravni nasvet v ustrezni tuji jurisdikciji; vseeno meni, da bi bila v odsotnosti delujoče čezmejne ureditve koristna skrajšana različica;

| 8. | je trdno prepričan, da bi bilo koristno objaviti nacionalne sezname tujih pravnikov, ki uresničujejo svoje pravice v okviru notranjega trga v skladu z direktivama 77/249/EGS (5) in 98/5/ES (6); poudarja, da bi lahko kot dopolnitev priročniku na spletni stran Komisije vključili povezavo do tovrstnih nacionalnih seznamov; |
| --- | --- |

8.

je trdno prepričan, da bi bilo koristno objaviti nacionalne sezname tujih pravnikov, ki uresničujejo svoje pravice v okviru notranjega trga v skladu z direktivama 77/249/EGS (5) in 98/5/ES (6); poudarja, da bi lahko kot dopolnitev priročniku na spletni stran Komisije vključili povezavo do tovrstnih nacionalnih seznamov;

Razširitev razpoložljivih informacij v registrih in izboljšanje dostopa do njih

| 9. | nasprotuje zagotavljanju neutemeljenega, nediskriminatornega in samovoljnega dostopa do vseh vrst podatkov o prebivalstvu, socialnem varstvu in davčnih registrih ter zagovarja ustrezen in sorazmeren okvir za zagotovitev učinkovitega izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

nasprotuje zagotavljanju neutemeljenega, nediskriminatornega in samovoljnega dostopa do vseh vrst podatkov o prebivalstvu, socialnem varstvu in davčnih registrih ter zagovarja ustrezen in sorazmeren okvir za zagotovitev učinkovitega izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji;

| 10. | meni, da bi bil dostop do registrov prebivalstva (če obstajajo) koristen za izsleditev nesrečnih zasebnikov, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi s preživnino ali osebnimi posojili, in za preprečevanje zlorab; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bil dostop do registrov prebivalstva (če obstajajo) koristen za izsleditev nesrečnih zasebnikov, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v zvezi s preživnino ali osebnimi posojili, in za preprečevanje zlorab;

| 11. | meni, da je treba kljub uspešni inovaciji v nekaterih jurisdikcijah, kjer je bila uvedena večja dostopnost registrov socialnega varstva in davčnih registrov, zagotoviti tudi spoštovanje pravil o varstvu in zaupnosti podatkov; opozarja, da je to za širšo javnost občutljivo vprašanje; ugotavlja tudi, da bi lahko nastale pravne težave, če bi se informacije uporabljale za namen, ki bi bil drugačen od tistega, zaradi katerega so se zbirale; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba kljub uspešni inovaciji v nekaterih jurisdikcijah, kjer je bila uvedena večja dostopnost registrov socialnega varstva in davčnih registrov, zagotoviti tudi spoštovanje pravil o varstvu in zaupnosti podatkov; opozarja, da je to za širšo javnost občutljivo vprašanje; ugotavlja tudi, da bi lahko nastale pravne težave, če bi se informacije uporabljale za namen, ki bi bil drugačen od tistega, zaradi katerega so se zbirale;

| 12. | poleg tega opaža, da so v številnih državah članicah evidence o obračunanih davkih in evidence socialnega varstva zaupne, in da zamisel o registru zaradi tveganja, da bi se evidence znašle na napačnem mestu, tam ne bi bila dobrodošla in bi jo šteli za zlorabo izvršilne oblasti; |
| --- | --- |

12.

poleg tega opaža, da so v številnih državah članicah evidence o obračunanih davkih in evidence socialnega varstva zaupne, in da zamisel o registru zaradi tveganja, da bi se evidence znašle na napačnem mestu, tam ne bi bila dobrodošla in bi jo šteli za zlorabo izvršilne oblasti;

| 13. | trdi, da bi predlog lahko omogočal zlorabo in da bi lahko pomenil kršitev pravice do zasebnosti, če bi bil nesorazmeren glede na zastavljeni cilj; |
| --- | --- |

13.

trdi, da bi predlog lahko omogočal zlorabo in da bi lahko pomenil kršitev pravice do zasebnosti, če bi bil nesorazmeren glede na zastavljeni cilj;

Izmenjava informacij med izvršilnimi organi

| 14. | meni, da je zamisel o boljšem sodelovanju med javnimi izvršilnimi organi vredna, da se bolje preuči, vendar opozarja, da nimajo vse države članice tovrstnih organov; |
| --- | --- |

14.

meni, da je zamisel o boljšem sodelovanju med javnimi izvršilnimi organi vredna, da se bolje preuči, vendar opozarja, da nimajo vse države članice tovrstnih organov;

Dolžnikova izjava

| 15. | meni, da je dolžnikova izjava kot sestavni del postopka za izvršitev sodne odločbe lahko koristna, kadar je podprta s sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

15.

meni, da je dolžnikova izjava kot sestavni del postopka za izvršitev sodne odločbe lahko koristna, kadar je podprta s sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo;

| 16. | meni, da na tem področji ukrepi Skupnosti niso potrebni, dokler se ne dokaže, da obstoječi instrumenti držav članic niso učinkoviti; |
| --- | --- |

16.

meni, da na tem področji ukrepi Skupnosti niso potrebni, dokler se ne dokaže, da obstoječi instrumenti držav članic niso učinkoviti;

Drugi ukrepi

| 17. | predlaga, da bi resno pretehtali zamisel o uvedbi neke oblike začasnega ukrepa Skupnosti, ki bi dopolnjeval ukrepe nacionalnih sodišč; meni, da bi lahko šlo za enostaven, prožen postopek, ki bi ga lahko izvajali po vsej Evropski uniji, ter se tako izognili zamudam in nepotrebnim stroškom; meni tudi, da bi bil tak postopek učinkovit in nepristranski do tretjih strani; |
| --- | --- |

17.

predlaga, da bi resno pretehtali zamisel o uvedbi neke oblike začasnega ukrepa Skupnosti, ki bi dopolnjeval ukrepe nacionalnih sodišč; meni, da bi lahko šlo za enostaven, prožen postopek, ki bi ga lahko izvajali po vsej Evropski uniji, ter se tako izognili zamudam in nepotrebnim stroškom; meni tudi, da bi bil tak postopek učinkovit in nepristranski do tretjih strani;

| 18. | predlaga, da bi se takšen ukrep lahko uporabljal tudi pri arbitražah in da bi bil upoštevan v okviru napovedanega pregleda uredbe Bruselj I; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da bi se takšen ukrep lahko uporabljal tudi pri arbitražah in da bi bil upoštevan v okviru napovedanega pregleda uredbe Bruselj I;

| 19. | poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava kot prednostno ter izvede (a) natančno oceno problema, (b) študijo izvedljivosti možnih instrumentov Skupnosti in (c) oceno učinka možnih pravnih sredstev Skupnosti za čezmejne vidike; meni, da bi morala Komisija ob tem tudi opredeliti in ustrezno utemeljiti ustrezno pravno podlago za vse predlagane instrumente Skupnosti, ki bi morali biti omejeni na čezmejne zadeve ter biti skladni z uporabo izključno nacionalnih pravnih sredstev s tega področja, in ne posegati vanje; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava kot prednostno ter izvede (a) natančno oceno problema, (b) študijo izvedljivosti možnih instrumentov Skupnosti in (c) oceno učinka možnih pravnih sredstev Skupnosti za čezmejne vidike; meni, da bi morala Komisija ob tem tudi opredeliti in ustrezno utemeljiti ustrezno pravno podlago za vse predlagane instrumente Skupnosti, ki bi morali biti omejeni na čezmejne zadeve ter biti skladni z uporabo izključno nacionalnih pravnih sredstev s tega področja, in ne posegati vanje;

| 20. | poziva Komisijo, naj v celoti preuči predpogodbene in pogodbene ukrepe, ki bi jih bilo mogoče povezati z razvojem skupnega referenčnega okvira in vseh drugih opcijskih instrumentov, ki bi izhajali iz njega, in zagotovi, da bodo pogodbene strani pri sklepanju evropskih čezmejnih pogodb upoštevale vprašanja zamud pri plačilih in neplačilih; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj v celoti preuči predpogodbene in pogodbene ukrepe, ki bi jih bilo mogoče povezati z razvojem skupnega referenčnega okvira in vseh drugih opcijskih instrumentov, ki bi izhajali iz njega, in zagotovi, da bodo pogodbene strani pri sklepanju evropskih čezmejnih pogodb upoštevale vprašanja zamud pri plačilih in neplačilih;

| 21. | nestrpno pričakuje revizijo direktive o zamudah pri plačilih in poziva Komisijo, naj glede na sedanje gospodarsko ozračje pri tem čim bolj pohiti; |
| --- | --- |

21.

nestrpno pričakuje revizijo direktive o zamudah pri plačilih in poziva Komisijo, naj glede na sedanje gospodarsko ozračje pri tem čim bolj pohiti;

| 22. | priporoča, da bi bilo treba opraviti študijo o razhajajočih se nacionalnih pravnih pristopih glede pridržka lastninske pravice in drugih podobnih mehanizmov, da bi se zagotovilo njihovo vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

22.

priporoča, da bi bilo treba opraviti študijo o razhajajočih se nacionalnih pravnih pristopih glede pridržka lastninske pravice in drugih podobnih mehanizmov, da bi se zagotovilo njihovo vzajemno priznavanje;

| 23. | predlaga, da bi pogodbene stranke z lastninskimi pravicami, ki so jim bile priznane s sodbo sodišča, lahko uveljavile te pravice pod istimi pogoji kot odstopnik; |
| --- | --- |

23.

predlaga, da bi pogodbene stranke z lastninskimi pravicami, ki so jim bile priznane s sodbo sodišča, lahko uveljavile te pravice pod istimi pogoji kot odstopnik;

*

* *

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 655.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0637.

(3)  Direktiva 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL L 200, 8.8.2000, str. 35).

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

(5)  Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17).

(6)  Direktiva 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (UL L 77, 14.3.1998, str. 36).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/12

---

Sreda, 22. aprila 2009Odločitve Odbora za peticije v letu 2008

P6_TA(2009)0239

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o odločitvah Odbora za peticije v letu 2008 (2008/2301(INI))

2010/C 184 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odločitvah Odbora za peticije,

ob upoštevanju izidov misij za ugotavljanje dejstev iz leta 2008 v Romuniji, Bolgariji in Franciji ter ustrezajočih poročil in priporočil, ki jih je odbor sprejel,

ob upoštevanju členov 21 in 194 Pogodbe ES, ki daje državljanom in prebivalcem Evropske unije pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 45 in 192(6) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A6-0232/2009),

| A. | ker priznava pomembnost postopka za obravnavanje peticij in njegove posebne značilnosti, ki omogočajo pristojnemu odboru, da poišče rešitve in pojasnila za državljane EU, ki na Parlament naslovijo peticijo, |
| --- | --- |

A.

ker priznava pomembnost postopka za obravnavanje peticij in njegove posebne značilnosti, ki omogočajo pristojnemu odboru, da poišče rešitve in pojasnila za državljane EU, ki na Parlament naslovijo peticijo,

| B. | ker vedno več državljanov EU na Parlament naslovi peticijo, Odbor za peticije pa si prizadeva še pospešiti svoje postopke, da bi državljanom, ki ga prosijo za pomoč, zagotovil čim boljše storitve, |
| --- | --- |

B.

ker vedno več državljanov EU na Parlament naslovi peticijo, Odbor za peticije pa si prizadeva še pospešiti svoje postopke, da bi državljanom, ki ga prosijo za pomoč, zagotovil čim boljše storitve,

| C. | ker morajo organi Parlamenta izpolniti še kar nekaj priporočil iz letnega poročila 2007, kot je zahtevek za nujno izboljšanje administrativnih virov Odbora za peticije, tudi jezikovnega in pravnega strokovnega znanja, da bi povečali zmogljivosti Parlamenta za izvajanje neodvisnih preiskav o vloženih peticijah, in na primer tesnejše sodelovanje z omrežjem SOLVIT na področju peticij in pritožb glede notranjega trga, ali ustanovitev skupnega portala EU za evropske državljane, |
| --- | --- |

C.

ker morajo organi Parlamenta izpolniti še kar nekaj priporočil iz letnega poročila 2007, kot je zahtevek za nujno izboljšanje administrativnih virov Odbora za peticije, tudi jezikovnega in pravnega strokovnega znanja, da bi povečali zmogljivosti Parlamenta za izvajanje neodvisnih preiskav o vloženih peticijah, in na primer tesnejše sodelovanje z omrežjem SOLVIT na področju peticij in pritožb glede notranjega trga, ali ustanovitev skupnega portala EU za evropske državljane,

| D. | ker upošteva, da državljani kljub znatnemu napredku pri razvoju struktur in politik Unije v tem obdobju neposredno občutijo številne pomanjkljivosti pri uporabi politik in programov Unije, saj neposredno vplivajo nanje in so pogosto tudi tema vloženih peticij, |
| --- | --- |

D.

ker upošteva, da državljani kljub znatnemu napredku pri razvoju struktur in politik Unije v tem obdobju neposredno občutijo številne pomanjkljivosti pri uporabi politik in programov Unije, saj neposredno vplivajo nanje in so pogosto tudi tema vloženih peticij,

| E. | ker bo institut državljanske pobude iz Lizbonske pogodbe omogočil še večje sodelovanje javnosti pri dejavnostih in delu Evropske unije, |
| --- | --- |

E.

ker bo institut državljanske pobude iz Lizbonske pogodbe omogočil še večje sodelovanje javnosti pri dejavnostih in delu Evropske unije,

| F. | ker ima zaradi tega Parlament odgovornost, da v interesu državljanov in prebivalcev EU zagotovi boljšo uporabo prava Skupnosti v posameznih državah članicah ter z njimi sodeluje za izpolnitev tega cilja, |
| --- | --- |

F.

ker ima zaradi tega Parlament odgovornost, da v interesu državljanov in prebivalcev EU zagotovi boljšo uporabo prava Skupnosti v posameznih državah članicah ter z njimi sodeluje za izpolnitev tega cilja,

| G. | ker so mnoge države članice kljub temu še vedno zadržane glede dejavnega sodelovanja s pristojnim odborom (predvsem se ne udeležujejo se njegovih sej), to pa kaže na pomanjkanje lojalnega sodelovanja z institucijo, |
| --- | --- |

G.

ker so mnoge države članice kljub temu še vedno zadržane glede dejavnega sodelovanja s pristojnim odborom (predvsem se ne udeležujejo se njegovih sej), to pa kaže na pomanjkanje lojalnega sodelovanja z institucijo,

| H. | ker neuspešnost posamezne države članice, da bi dejavno in pravočasno sodelovala pri delu pristojnega odbora za pravilno izvajanje prava Skupnosti, vzbuja dvome o tem, da si želi in namerava pravilno izvajati politike in cilje EU, in zato izpostavlja organe ukrepom v obliki sankcij in kazni, ki jih omogočajo Pogodbe, ter kritiki javnosti, |
| --- | --- |

H.

ker neuspešnost posamezne države članice, da bi dejavno in pravočasno sodelovala pri delu pristojnega odbora za pravilno izvajanje prava Skupnosti, vzbuja dvome o tem, da si želi in namerava pravilno izvajati politike in cilje EU, in zato izpostavlja organe ukrepom v obliki sankcij in kazni, ki jih omogočajo Pogodbe, ter kritiki javnosti,

| I. | ker pa priznava, da mnoge države članice dobro sodelujejo s Parlamentom in si prizadevajo odgovoriti na skrbi državljanov, ki jih ti izražajo z vlaganjem peticij, |
| --- | --- |

I.

ker pa priznava, da mnoge države članice dobro sodelujejo s Parlamentom in si prizadevajo odgovoriti na skrbi državljanov, ki jih ti izražajo z vlaganjem peticij,

| J. | ker priznava ustvarjalni prispevek služb Komisije k postopku obravnavanja peticij, saj na zahtevo pristojnega odbora redno zagotavljajo predhodne ocene številnih prejetih peticij, |
| --- | --- |

J.

ker priznava ustvarjalni prispevek služb Komisije k postopku obravnavanja peticij, saj na zahtevo pristojnega odbora redno zagotavljajo predhodne ocene številnih prejetih peticij,

| K. | ker bi se dalo to sodelovanje še izboljšati, predvsem glede postopkov iz členov 226 in 228 Pogodbe ES v ustrezno utemeljenih postopkih, |
| --- | --- |

K.

ker bi se dalo to sodelovanje še izboljšati, predvsem glede postopkov iz členov 226 in 228 Pogodbe ES v ustrezno utemeljenih postopkih,

| L. | ker Parlament meni, da bi skladno s členom 230 Pogodbe ES po potrebi lahko pravno utemeljeno uvedel ustrezne ukrepe za odpravo hujših kršitev zakonodaje Skupnosti, ki jih odkrije med preiskavami peticij, ali v primerih, kjer je Parlament kljub poskusom usklajevanja in po posvetu s svojo pravno službo še vedno drugačnega mnenja kot Komisija, kar se tiče ukrepov, ki jih za varstvo državljanskih pravic v zadevnih primerih določa zakonodaja Skupnosti, |
| --- | --- |

L.

ker Parlament meni, da bi skladno s členom 230 Pogodbe ES po potrebi lahko pravno utemeljeno uvedel ustrezne ukrepe za odpravo hujših kršitev zakonodaje Skupnosti, ki jih odkrije med preiskavami peticij, ali v primerih, kjer je Parlament kljub poskusom usklajevanja in po posvetu s svojo pravno službo še vedno drugačnega mnenja kot Komisija, kar se tiče ukrepov, ki jih za varstvo državljanskih pravic v zadevnih primerih določa zakonodaja Skupnosti,

| M. | ker postopek za ugotavljanje kršitev ni rešitev za vlagatelje peticij, četudi mora država članica po nalogu Sodišča Evropskih skupnosti spremeniti svojo zakonodajo, da jo uskladi z zakonodajnimi akti Skupnosti, |
| --- | --- |

M.

ker postopek za ugotavljanje kršitev ni rešitev za vlagatelje peticij, četudi mora država članica po nalogu Sodišča Evropskih skupnosti spremeniti svojo zakonodajo, da jo uskladi z zakonodajnimi akti Skupnosti,

| N. | ker je nezmožnost za zagotovitev zunajsodne rešitve neposredno za državljane EU, ki so ali so bili žrtve neustrezne uporabe prava EU, temeljna krivica, ki jo morajo nadalje obravnavati institucije EU, zlasti Parlament, |
| --- | --- |

N.

ker je nezmožnost za zagotovitev zunajsodne rešitve neposredno za državljane EU, ki so ali so bili žrtve neustrezne uporabe prava EU, temeljna krivica, ki jo morajo nadalje obravnavati institucije EU, zlasti Parlament,

| O. | ker ima Parlament po členu 230 Pogodbe ES pravico, da se obrne na Sodišče Evropskih skupnosti pod enakimi pogoji kot Svet in Komisija, in ker Parlament v skladu s členom 201 te pogodbe nadzira dejavnosti Komisije in ima zato na voljo tako pravna kot politična sredstva za učinkovitejši odgovor na legitimna vprašanja državljanov, |
| --- | --- |

O.

ker ima Parlament po členu 230 Pogodbe ES pravico, da se obrne na Sodišče Evropskih skupnosti pod enakimi pogoji kot Svet in Komisija, in ker Parlament v skladu s členom 201 te pogodbe nadzira dejavnosti Komisije in ima zato na voljo tako pravna kot politična sredstva za učinkovitejši odgovor na legitimna vprašanja državljanov,

| P. | ker bi moral Parlament pregledati svoje postopke, da bi poenostavil postopke pred Sodiščem, zlasti po členu 121 svojega Poslovnika, kadar so ogrožene pravice vlagateljev peticij, |
| --- | --- |

P.

ker bi moral Parlament pregledati svoje postopke, da bi poenostavil postopke pred Sodiščem, zlasti po členu 121 svojega Poslovnika, kadar so ogrožene pravice vlagateljev peticij,

| Q. | ker je treba opozoriti, da temelji Unija po členu 6 Pogodbe ES na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, ki so temeljne sestavine köbenhavnskih meril za pristop k EU, in ker člen 7 Pogodbe EU določa posebne postopke, ki se lahko sprožijo ob hudih in stalnih kršitvah navedenih načel ali očitni nevarnosti zanje, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba opozoriti, da temelji Unija po členu 6 Pogodbe ES na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države, ki so temeljne sestavine köbenhavnskih meril za pristop k EU, in ker člen 7 Pogodbe EU določa posebne postopke, ki se lahko sprožijo ob hudih in stalnih kršitvah navedenih načel ali očitni nevarnosti zanje,

| R. | ker upošteva predloge resolucij na podlagi člena 192(1) Poslovnika Parlamenta, vloženih na plenarnih zasedanjih leta 2008 in sprejetih s prepričljivo večino poslancev, na podlagi prejetih peticij o vplivu plinovoda Severni tok pod Baltskim morjem in o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve, |
| --- | --- |

R.

ker upošteva predloge resolucij na podlagi člena 192(1) Poslovnika Parlamenta, vloženih na plenarnih zasedanjih leta 2008 in sprejetih s prepričljivo večino poslancev, na podlagi prejetih peticij o vplivu plinovoda Severni tok pod Baltskim morjem in o zavajajočih podjetjih za imeniške storitve,

| S. | ker je večja zaskrbljenost glede zanesljivosti oskrbe z energijo privedla do projektov za plinovode in za utekočinjeni zemeljski plin, ki – zlasti če so pripravljeni na hitro ter brez ustrezne ocene tveganja in alternativnih možnosti – pri vlagateljih peticij povzročajo zaskrbljenost zaradi premajhnega upoštevanja hude nevarnosti za okolje in človekovo zdravje, predvsem pri projektih v Baltskem morju, Walesu in na Irskem, |
| --- | --- |

S.

ker je večja zaskrbljenost glede zanesljivosti oskrbe z energijo privedla do projektov za plinovode in za utekočinjeni zemeljski plin, ki – zlasti če so pripravljeni na hitro ter brez ustrezne ocene tveganja in alternativnih možnosti – pri vlagateljih peticij povzročajo zaskrbljenost zaradi premajhnega upoštevanja hude nevarnosti za okolje in človekovo zdravje, predvsem pri projektih v Baltskem morju, Walesu in na Irskem,

| T. | ker je iz obravnave peticij jasno, da seznam projektov, ki so omenjeni v prilogah k Direktivi Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (1), kakor je bila spremenjena, ne zajema številnih pomembnejših objektov in dejavnosti, ki so nastali po zadnjih spremembah teh prilog, na primer uplinjevalnikov ali obratov za pridelavo biodizla, |
| --- | --- |

T.

ker je iz obravnave peticij jasno, da seznam projektov, ki so omenjeni v prilogah k Direktivi Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (1), kakor je bila spremenjena, ne zajema številnih pomembnejših objektov in dejavnosti, ki so nastali po zadnjih spremembah teh prilog, na primer uplinjevalnikov ali obratov za pridelavo biodizla,

| U. | ker številne vložene peticije, povezane z omrežjem Natura 2000, nenehno kažejo, da je preprečevanje izgubljanja biotske raznovrstnosti velik izziv za Unijo in da sta direktivi o habitatih (2) in pticah (3) temeljni in nepogrešljivi orodji EU za izpolnitev njene zaveze o preprečevanju izgubljanja biotske raznovrstnosti do leta 2010, |
| --- | --- |

U.

ker številne vložene peticije, povezane z omrežjem Natura 2000, nenehno kažejo, da je preprečevanje izgubljanja biotske raznovrstnosti velik izziv za Unijo in da sta direktivi o habitatih (2) in pticah (3) temeljni in nepogrešljivi orodji EU za izpolnitev njene zaveze o preprečevanju izgubljanja biotske raznovrstnosti do leta 2010,

| V. | ker se je pri obravnavi peticij izkazalo tudi, da pomanjkanje zadostnih virov pogosto poslabšajo še drugi dejavniki, na primer vse večje povpraševanje po vodi zaradi pretirane urbanizacije in projektov za šport in prosti čas, nezadostno vzdrževana infrastruktura in preprečevanje puščanja, velika poraba vode v intenzivnem kmetijstvu in politika oblikovanja cen, ki ne spodbuja trajnostne rabe vode, |
| --- | --- |

V.

ker se je pri obravnavi peticij izkazalo tudi, da pomanjkanje zadostnih virov pogosto poslabšajo še drugi dejavniki, na primer vse večje povpraševanje po vodi zaradi pretirane urbanizacije in projektov za šport in prosti čas, nezadostno vzdrževana infrastruktura in preprečevanje puščanja, velika poraba vode v intenzivnem kmetijstvu in politika oblikovanja cen, ki ne spodbuja trajnostne rabe vode,

| W. | ker želi spomniti na priporočila Odbora za peticije po njegovih obiskih v kraju Fos-sur-Mer, na Cipru in v Romuniji, |
| --- | --- |

W.

ker želi spomniti na priporočila Odbora za peticije po njegovih obiskih v kraju Fos-sur-Mer, na Cipru in v Romuniji,

| X. | ker upošteva zaskrbljenost, ki jo je Odbor za peticije izrazil glede nekaterih infrastrukturnih projektov v gorovju Rila v Bolgariji, ki jih je opazil med misijo za ugotavljanje dejstev leta 2008, |
| --- | --- |

X.

ker upošteva zaskrbljenost, ki jo je Odbor za peticije izrazil glede nekaterih infrastrukturnih projektov v gorovju Rila v Bolgariji, ki jih je opazil med misijo za ugotavljanje dejstev leta 2008,

| Y. | ker britanska vlada januarja 2009 kljub temu, da se je britanska varuhinja človekovih pravic za parlamentarna in zdravstvena vprašanja Ann Abraham decembra 2008 obrnila na Odbor za peticije in mu predstavila svoje ugotovitve, za katere je potrebovala štiri leta, odzvala, da bi bilo mogoče nadomestilo ex gratia (torej brez prevzemanja pravne odgovornost in ustvarjanja pravnih precedensov) za tiste, ki so utrpeli nesorazmerno škodo, to pa ni ustrezen način za odškodovanje številnih žrtev propadle zavarovalnice, |
| --- | --- |

Y.

ker britanska vlada januarja 2009 kljub temu, da se je britanska varuhinja človekovih pravic za parlamentarna in zdravstvena vprašanja Ann Abraham decembra 2008 obrnila na Odbor za peticije in mu predstavila svoje ugotovitve, za katere je potrebovala štiri leta, odzvala, da bi bilo mogoče nadomestilo ex gratia (torej brez prevzemanja pravne odgovornost in ustvarjanja pravnih precedensov) za tiste, ki so utrpeli nesorazmerno škodo, to pa ni ustrezen način za odškodovanje številnih žrtev propadle zavarovalnice,

| Z. | ker priznava pozitivno in konstruktivno sodelovanje z Evropskim varuhom človekovih pravic v letu 2008, podporo Odbora za peticije za priporočila iz njegovega letnega poročila 2007 ter njegovi posebni poročili o pritožbah št. 1487/2005/ in 3453/2005/ o uporabi jezikov v Svetu in o tem, kako Komisija uporablja postopke za ugotavljanje kršitev, ter pozdravlja spremembe v varuhovem statutu, ki jih je potrdil Parlament, |
| --- | --- |

Z.

ker priznava pozitivno in konstruktivno sodelovanje z Evropskim varuhom človekovih pravic v letu 2008, podporo Odbora za peticije za priporočila iz njegovega letnega poročila 2007 ter njegovi posebni poročili o pritožbah št. 1487/2005/ in 3453/2005/ o uporabi jezikov v Svetu in o tem, kako Komisija uporablja postopke za ugotavljanje kršitev, ter pozdravlja spremembe v varuhovem statutu, ki jih je potrdil Parlament,

| AA. | ker je Odbor za peticije leta 2008 prejel 1 886 peticij, od katerih jih je bilo 1 065 dopustnih, 821 pa nedopustnih; ker je število peticij, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 191(1) poslovnika Parlamenta, od začetka 2007, znatno naraslo, |
| --- | --- |

AA.

ker je Odbor za peticije leta 2008 prejel 1 886 peticij, od katerih jih je bilo 1 065 dopustnih, 821 pa nedopustnih; ker je število peticij, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 191(1) poslovnika Parlamenta, od začetka 2007, znatno naraslo,

| 1. | pozdravlja zavzetost in prispevek vlagateljev peticij na vseh sejah Odbora za peticije, saj je to omogočilo neposreden in odprt dialog s predstavniki Evropskega parlamenta ter še naprej spodbuja posamezne državljane EU in združenja v skupnostih, da opozarjajo na zaskrbljujoča vprašanja s področja delovanja Evropske unije, ki jih neposredno zadevajo; ob tem verjame, da ta proces Parlamentu kot instituciji daje pomembno vlogo pri spremljanju, kako države članice uporabljajo pravo Skupnosti, ter da bolje varuje in spodbuja temeljne pravice vseh državljanov EU, kakor jih določa Pogodba o EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zavzetost in prispevek vlagateljev peticij na vseh sejah Odbora za peticije, saj je to omogočilo neposreden in odprt dialog s predstavniki Evropskega parlamenta ter še naprej spodbuja posamezne državljane EU in združenja v skupnostih, da opozarjajo na zaskrbljujoča vprašanja s področja delovanja Evropske unije, ki jih neposredno zadevajo; ob tem verjame, da ta proces Parlamentu kot instituciji daje pomembno vlogo pri spremljanju, kako države članice uporabljajo pravo Skupnosti, ter da bolje varuje in spodbuja temeljne pravice vseh državljanov EU, kakor jih določa Pogodba o EU;

| 2. | odločno poziva nacionalne in regionalne parlamente kot predstavnike državljanov EU, naj budno spremljajo, kako države članice uporabljajo ustanovne pogodbe in zakonodajne akte EU – zlasti pri okoljskih vprašanjih, socialnih in delovnih pravicah, prostem pretoku oseb, blaga in storitev, finančnih storitvah, temeljnih državljanskih pravicah, vključno s pravico do zakonito pridobljenih nepremičnin, priznavanju poklicnih kvalifikacij in vseh oblikah diskriminacije – ter poziva institucije EU, naj učinkovito komunicirajo z državljani, tako da bodo poznali svoje pravice ter obveznosti nacionalnih in lokalnih institucij; |
| --- | --- |

2.

odločno poziva nacionalne in regionalne parlamente kot predstavnike državljanov EU, naj budno spremljajo, kako države članice uporabljajo ustanovne pogodbe in zakonodajne akte EU – zlasti pri okoljskih vprašanjih, socialnih in delovnih pravicah, prostem pretoku oseb, blaga in storitev, finančnih storitvah, temeljnih državljanskih pravicah, vključno s pravico do zakonito pridobljenih nepremičnin, priznavanju poklicnih kvalifikacij in vseh oblikah diskriminacije – ter poziva institucije EU, naj učinkovito komunicirajo z državljani, tako da bodo poznali svoje pravice ter obveznosti nacionalnih in lokalnih institucij;

| 3. | poudarja, da Parlament, v skladu z načelom subsidiarnosti, peticij, ki vsebujejo pritožbo proti odločitvam pristojnih organov ali sodnih organov držav članic, ne more šteti za dopustne, to informacijo pa je treba vlagateljem peticij sporočiti na jasen in razumljiv način; poudarja pa, da morajo pritožbe izpolniti pogoje iz člena 191(1) Poslovnika Parlamenta, da se lahko označijo za dopustne; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da Parlament, v skladu z načelom subsidiarnosti, peticij, ki vsebujejo pritožbo proti odločitvam pristojnih organov ali sodnih organov držav članic, ne more šteti za dopustne, to informacijo pa je treba vlagateljem peticij sporočiti na jasen in razumljiv način; poudarja pa, da morajo pritožbe izpolniti pogoje iz člena 191(1) Poslovnika Parlamenta, da se lahko označijo za dopustne;

| 4. | poziva, naj se v doglednem času izvedejo priporočila, ki so bila sprejeta v letnem poročilu 2007 in še niso izpolnjena; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se v doglednem času izvedejo priporočila, ki so bila sprejeta v letnem poročilu 2007 in še niso izpolnjena;

| 5. | poziva Komisijo, vse države članice in njihove nacionalne, regionalne in lokalne institucije ter njihove stalne predstavnike, naj pri preiskovanju domnev ali obravnavanju predlogov iz peticij lojalno, konstruktivno in v celoti sodelujejo s pristojnim odborom Evropskega parlamenta, da bi našli rešitve za vprašanja, na katera so opozorjeni v procesu obravnavanja peticij; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, vse države članice in njihove nacionalne, regionalne in lokalne institucije ter njihove stalne predstavnike, naj pri preiskovanju domnev ali obravnavanju predlogov iz peticij lojalno, konstruktivno in v celoti sodelujejo s pristojnim odborom Evropskega parlamenta, da bi našli rešitve za vprašanja, na katera so opozorjeni v procesu obravnavanja peticij;

| 6. | poziva, naj se morebitni postopki v celoti revidirajo, da bi državljanom EU omogočili ustrezne pravne poti, ki jih bodo izvajali pristojni organi Evropskega parlamenta, Komisije in Sveta, in naj se začnejo pogajanja o novem Medinstitucionalnem sporazumu, ki bo zajemal okrepljene pristojnosti preiskovalnih odborov, zato da bi še okrepili pravice državljanov EU; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se morebitni postopki v celoti revidirajo, da bi državljanom EU omogočili ustrezne pravne poti, ki jih bodo izvajali pristojni organi Evropskega parlamenta, Komisije in Sveta, in naj se začnejo pogajanja o novem Medinstitucionalnem sporazumu, ki bo zajemal okrepljene pristojnosti preiskovalnih odborov, zato da bi še okrepili pravice državljanov EU;

| 7. | meni, da bi takšna revizija dopolnila morebitno izvajanje Lizbonske pogodbe, saj bi omogočila dodatna varovala, ki bi temeljila na priznanih pravicah in dolžnostih državljanov ter institucij EU; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi takšna revizija dopolnila morebitno izvajanje Lizbonske pogodbe, saj bi omogočila dodatna varovala, ki bi temeljila na priznanih pravicah in dolžnostih državljanov ter institucij EU;

| 8. | poudarja, da so spoštovanje in uveljavljanje temeljnih vrednot Unije ter zagovarjanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic posebna odgovornost Parlamenta kot neposredno izvoljenega zastopnika evropskih državljanov, kot je bilo izraženo v njegovi resoluciji z dne 20. aprila 2004 o sporočilu Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji (4), in opominja, da je Parlament v tej resoluciji izrazil stališče, da neupoštevanje potrebe po sankcioniranju gotovo ustvarja vtis, da Unija za zaščito svojih vrednot ni pripravljena ali ni zmožna uporabiti vseh sredstev, ki jih ima na voljo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so spoštovanje in uveljavljanje temeljnih vrednot Unije ter zagovarjanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic posebna odgovornost Parlamenta kot neposredno izvoljenega zastopnika evropskih državljanov, kot je bilo izraženo v njegovi resoluciji z dne 20. aprila 2004 o sporočilu Komisije o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji (4), in opominja, da je Parlament v tej resoluciji izrazil stališče, da neupoštevanje potrebe po sankcioniranju gotovo ustvarja vtis, da Unija za zaščito svojih vrednot ni pripravljena ali ni zmožna uporabiti vseh sredstev, ki jih ima na voljo;

| 9. | ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi večje priznavanje in upoštevanje procesa obravnavanja peticij, zlasti glede peticij o postopkih za ugotavljanje kršitev in glede zahteve po neposrednem in uradnem obveščanju Odbora za peticije, kadar se v zvezi z vprašanji iz posameznih peticij sprejemajo odločitve o začetku postopkov iz členov 226 in/ali 228; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi večje priznavanje in upoštevanje procesa obravnavanja peticij, zlasti glede peticij o postopkih za ugotavljanje kršitev in glede zahteve po neposrednem in uradnem obveščanju Odbora za peticije, kadar se v zvezi z vprašanji iz posameznih peticij sprejemajo odločitve o začetku postopkov iz členov 226 in/ali 228;

| 10. | opominja, da je Odbor za peticije pri obravnavanju peticij označil nekatere domneve o hudih kršitvah prava Skupnosti za utemeljene, zadevne države članice pa tega ne priznajo in bodo najverjetneje ustvarile precedens na nacionalni ravni, Parlament pa je menil, da mora te domneve navsezadnje preučiti Sodišče Evropskih skupnosti, da bi zagotovili doslednost in skladnost med pravom Skupnosti in stvarnostjo na notranjem trgu (5); |
| --- | --- |

10.

opominja, da je Odbor za peticije pri obravnavanju peticij označil nekatere domneve o hudih kršitvah prava Skupnosti za utemeljene, zadevne države članice pa tega ne priznajo in bodo najverjetneje ustvarile precedens na nacionalni ravni, Parlament pa je menil, da mora te domneve navsezadnje preučiti Sodišče Evropskih skupnosti, da bi zagotovili doslednost in skladnost med pravom Skupnosti in stvarnostjo na notranjem trgu (5);

| 11. | priznava, da postopki za ugotavljanje kršitev, četudi uspešni, ne zagotavljajo vedno takojšnje rešitve javne zaskrbljenosti, na katero opozorijo posamezni vlagatelji peticij, in da to pogosto omaja zaupanje javnosti, da bi bile institucije EU zmožne zadovoljiti njena pričakovanja; |
| --- | --- |

11.

priznava, da postopki za ugotavljanje kršitev, četudi uspešni, ne zagotavljajo vedno takojšnje rešitve javne zaskrbljenosti, na katero opozorijo posamezni vlagatelji peticij, in da to pogosto omaja zaupanje javnosti, da bi bile institucije EU zmožne zadovoljiti njena pričakovanja;

| 12. | ker postaja jasno, da izgubljanja biotske raznovrstnosti v EU do leta 2010 ne bo mogoče preprečiti, meni, da je treba nujno ukrepati, da se bosta direktivi o habitatih in pticah učinkoviteje uporabljali, in poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bodo države članice uporabljali ti direktivi skladno z njunim namenom; |
| --- | --- |

12.

ker postaja jasno, da izgubljanja biotske raznovrstnosti v EU do leta 2010 ne bo mogoče preprečiti, meni, da je treba nujno ukrepati, da se bosta direktivi o habitatih in pticah učinkoviteje uporabljali, in poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bodo države članice uporabljali ti direktivi skladno z njunim namenom;

| 13. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom v državah članicah spodbuja dolgoročno razmišljanje – zlasti na področju prostorskega načrtovanja, da bi preprečili morebitne kršitve pravnih predpisov Skupnosti, ki so že sprejeti, niso pa še začeli veljati; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s Parlamentom v državah članicah spodbuja dolgoročno razmišljanje – zlasti na področju prostorskega načrtovanja, da bi preprečili morebitne kršitve pravnih predpisov Skupnosti, ki so že sprejeti, niso pa še začeli veljati;

| 14. | priznava, da je včasih nemogoče najti rešitev za težave vlagateljev peticij zaradi pomanjkljivosti veljavne zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je včasih nemogoče najti rešitev za težave vlagateljev peticij zaradi pomanjkljivosti veljavne zakonodaje Skupnosti;

| 15. | je zaskrbljen zaradi velikega števila peticij, ki jih je prejel Odbor za peticije, v katerih so vlagatelji zahtevali volilne pravice za osebe brez državljanstva v Latviji na lokalnih volitvah; opozarja, da so Odbor OZN za človekove pravice, Odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije, parlamentarna skupščina Sveta Evrope, kongres lokalnih in regionalnih organov pri Svetu Evrope, komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope, Evropska komisija proti rasizmu in nestrpnosti in parlamentarna skupščina Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi priporočili, da bi bilo treba nedržavljanom dovoliti sodelovanje na lokalnih volitvah; poziva Evropsko komisijo, naj skrbno spremlja in spodbuja pravno ureditev statusa oseb brez državljanstva v Latviji, od katerih so bili mnogi rojeni v tej državi; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen zaradi velikega števila peticij, ki jih je prejel Odbor za peticije, v katerih so vlagatelji zahtevali volilne pravice za osebe brez državljanstva v Latviji na lokalnih volitvah; opozarja, da so Odbor OZN za človekove pravice, Odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije, parlamentarna skupščina Sveta Evrope, kongres lokalnih in regionalnih organov pri Svetu Evrope, komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope, Evropska komisija proti rasizmu in nestrpnosti in parlamentarna skupščina Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi priporočili, da bi bilo treba nedržavljanom dovoliti sodelovanje na lokalnih volitvah; poziva Evropsko komisijo, naj skrbno spremlja in spodbuja pravno ureditev statusa oseb brez državljanstva v Latviji, od katerih so bili mnogi rojeni v tej državi;

| 16. | ugotavlja, da se številne peticije, ki jih Parlament prejme od posameznikov in združenj, v veliki meri nanašajo na vprašanja, ki ne pomenijo kršitve prava Skupnosti in ki bi jih bilo torej treba rešiti z uporabo vseh obstoječih pravnih poti v zadevni državi članici; ugotavlja pa tudi, da je, če so bile izkoriščene vse možnosti na nacionalni ravni, pristojno prizivno telo Evropsko sodišče za človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da se številne peticije, ki jih Parlament prejme od posameznikov in združenj, v veliki meri nanašajo na vprašanja, ki ne pomenijo kršitve prava Skupnosti in ki bi jih bilo torej treba rešiti z uporabo vseh obstoječih pravnih poti v zadevni državi članici; ugotavlja pa tudi, da je, če so bile izkoriščene vse možnosti na nacionalni ravni, pristojno prizivno telo Evropsko sodišče za človekove pravice;

| 17. | ugotavlja, da peticija o enem sedežu Parlamenta s podpisi 1 500 000 oseb, ki želijo, da bi bil Evropski parlament na enem mestu, še ni bila do konca obravnavana; priporoča, naj Odbor za peticije to zadevo prednostno obravnava v naslednjem parlamentarnem mandatu; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da peticija o enem sedežu Parlamenta s podpisi 1 500 000 oseb, ki želijo, da bi bil Evropski parlament na enem mestu, še ni bila do konca obravnavana; priporoča, naj Odbor za peticije to zadevo prednostno obravnava v naslednjem parlamentarnem mandatu;

| 18. | zato poziva pristojne zakonodajne odbore, naj upoštevajo občasne predloge Odbora za peticije glede tega, kako države članice uporabljajo zakonodajo EU, za morebitni pregled ali nadaljnjo preiskavo; |
| --- | --- |

18.

zato poziva pristojne zakonodajne odbore, naj upoštevajo občasne predloge Odbora za peticije glede tega, kako države članice uporabljajo zakonodajo EU, za morebitni pregled ali nadaljnjo preiskavo;

| 19. | opozarja na zahtevo Parlamenta, naj Komisija okrepi nadzor nad izvajanjem Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (6) za zavajajoča podjetja za imeniške storitve in poroča Parlamentu o izvedljivosti in morebitnih posledicah razširitve področja uporabe za Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (7), predvsem s tem, da bi nadomestili izraz „potrošnik“ s „ciljna stranka prakse“; |
| --- | --- |

19.

opozarja na zahtevo Parlamenta, naj Komisija okrepi nadzor nad izvajanjem Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (6) za zavajajoča podjetja za imeniške storitve in poroča Parlamentu o izvedljivosti in morebitnih posledicah razširitve področja uporabe za Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (7), predvsem s tem, da bi nadomestili izraz „potrošnik“ s „ciljna stranka prakse“;

| 20. | podpira poziv varuha človekovih pravic Svetu, naj razširi jezikovno izbiro na spletnih straneh predsedstev in vključi najbolj razširjene jezike Evropske unije, da bi državljanom zagotovili neposreden dostop do dejavnosti predsedstev Sveta; v zvezi s tem navaja francosko predsedstvo Sveta, ki je svojo uradno spletno stran objavilo v skladu s priporočili varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

20.

podpira poziv varuha človekovih pravic Svetu, naj razširi jezikovno izbiro na spletnih straneh predsedstev in vključi najbolj razširjene jezike Evropske unije, da bi državljanom zagotovili neposreden dostop do dejavnosti predsedstev Sveta; v zvezi s tem navaja francosko predsedstvo Sveta, ki je svojo uradno spletno stran objavilo v skladu s priporočili varuha človekovih pravic;

| 21. | podpira poziv varuha človekovih pravic Komisiji v zvezi z izvajanjem Direktive o delovnem času (8), naj obravnava pritožbe državljanov v skladu z načelom dobrega upravljanja na področju njenih diskrecijskih pooblastil glede začenjanja postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

21.

podpira poziv varuha človekovih pravic Komisiji v zvezi z izvajanjem Direktive o delovnem času (8), naj obravnava pritožbe državljanov v skladu z načelom dobrega upravljanja na področju njenih diskrecijskih pooblastil glede začenjanja postopkov za ugotavljanje kršitev;

| 22. | pozdravlja ustvarjalno sodelovanje med varuhom človekovih pravic in EU v ustreznem institucionalnem okviru; podpira večkratne pozive varuha človekovih pravic k sprejetju kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki bi veljal za vse institucije in organe EU, kakor je Parlament potrdil v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001 o posebnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po preiskavi na lastno pobudo o obstoju kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev (9) v institucijah in organih Skupnosti in njegovi javni dostopnosti; meni, da bi morali varuh človekovih pravic, Komisija in Parlament družno razviti evropski portal za obravnavanje pritožb, naslovljenih na institucije EU; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ustvarjalno sodelovanje med varuhom človekovih pravic in EU v ustreznem institucionalnem okviru; podpira večkratne pozive varuha človekovih pravic k sprejetju kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, ki bi veljal za vse institucije in organe EU, kakor je Parlament potrdil v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001 o posebnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po preiskavi na lastno pobudo o obstoju kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev (9) v institucijah in organih Skupnosti in njegovi javni dostopnosti; meni, da bi morali varuh človekovih pravic, Komisija in Parlament družno razviti evropski portal za obravnavanje pritožb, naslovljenih na institucije EU;

| 23. | poziva vse strani, naj izvajajo Resolucijo št. 550 (1984) Varnostnega sveta OZN o ciprskem vprašanju, kar bi imelo za posledico popolno vrnitev lastnine zakonitim lastnikom v Varosii; predlaga, da bi lahko pristojni odbor predstavil problematiko vlagateljev peticije o območju Famagusta na plenarnem zasedanju, če do konca leta 2009 ne bi bilo vidnih rezultatov; |
| --- | --- |

23.

poziva vse strani, naj izvajajo Resolucijo št. 550 (1984) Varnostnega sveta OZN o ciprskem vprašanju, kar bi imelo za posledico popolno vrnitev lastnine zakonitim lastnikom v Varosii; predlaga, da bi lahko pristojni odbor predstavil problematiko vlagateljev peticije o območju Famagusta na plenarnem zasedanju, če do konca leta 2009 ne bi bilo vidnih rezultatov;

| 24. | poziva romunske organe, naj sprejmejo ukrepe za ohranitev in obvarovanje romunske kulturne in arhitekturne dediščine skladno s členom 151 Pogodbe ES, kakor je Parlament pozval v svoji izjavi z dne 11. oktobra 2007 o potrebi po zaščiti rimskokatoliške katedrale svetega Jožefa v Bukarešti, saj gre za ogrožen zgodovinski in arhitekturni spomenik (10); v zvezi s težavami glede vračanja nepremičnin, zaseženih v času komunističnega režima, poudarja, da lastništvo nepremičnin po členu 295 Pogodbe ES spada v nacionalno pristojnost; |
| --- | --- |

24.

poziva romunske organe, naj sprejmejo ukrepe za ohranitev in obvarovanje romunske kulturne in arhitekturne dediščine skladno s členom 151 Pogodbe ES, kakor je Parlament pozval v svoji izjavi z dne 11. oktobra 2007 o potrebi po zaščiti rimskokatoliške katedrale svetega Jožefa v Bukarešti, saj gre za ogrožen zgodovinski in arhitekturni spomenik (10); v zvezi s težavami glede vračanja nepremičnin, zaseženih v času komunističnega režima, poudarja, da lastništvo nepremičnin po členu 295 Pogodbe ES spada v nacionalno pristojnost;

| 25. | poziva francoske oblasti, naj pripravijo epidemiološko oceno, da bi opredelili vpliv na področje blizu Fos-Berra v neposredni bližini sežigalnice, ki jo gradijo v kraju Fos-sur-Mer; priznava, da Direktiva Sveta 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku (11) ne prepoveduje gradnje sežigalnice na območju, na katerem je ozračje že onesnaženo, poudarja pa, da je treba po Direktiva 1999/30/ES in Direktivi Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka (12) sprejeti ukrepe za zagotovitev skladnosti z evropskimi standardi o onesnaževanja zraka; |
| --- | --- |

25.

poziva francoske oblasti, naj pripravijo epidemiološko oceno, da bi opredelili vpliv na področje blizu Fos-Berra v neposredni bližini sežigalnice, ki jo gradijo v kraju Fos-sur-Mer; priznava, da Direktiva Sveta 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku (11) ne prepoveduje gradnje sežigalnice na območju, na katerem je ozračje že onesnaženo, poudarja pa, da je treba po Direktiva 1999/30/ES in Direktivi Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka (12) sprejeti ukrepe za zagotovitev skladnosti z evropskimi standardi o onesnaževanja zraka;

| 26. | ponovno opozarja na priporočila iz letnega poročila Odbora za peticije za leto 2007 o reviziji upravnih postopkov za obravnavanje peticij, na primer o prenosu registracije peticij na sekretariat odbora za peticije, tesnem sodelovanju z omrežjem SOLVIT, nadaljnji okrepitvi podatkovne zbirke za peticije, razvoju portala EU za evropske državljane itd.; pozdravlja, da so poslanci sestavili osnutek kodeksa dobre prakse za obravnavo peticij, ki bo začel veljati v začetku naslednjega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

26.

ponovno opozarja na priporočila iz letnega poročila Odbora za peticije za leto 2007 o reviziji upravnih postopkov za obravnavanje peticij, na primer o prenosu registracije peticij na sekretariat odbora za peticije, tesnem sodelovanju z omrežjem SOLVIT, nadaljnji okrepitvi podatkovne zbirke za peticije, razvoju portala EU za evropske državljane itd.; pozdravlja, da so poslanci sestavili osnutek kodeksa dobre prakse za obravnavo peticij, ki bo začel veljati v začetku naslednjega parlamentarnega obdobja;

| 27. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije ter nacionalnim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

27.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije ter nacionalnim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom.

---

(1)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40.

(2)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(3)  Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 103, 25.4.1979, str. 1).

(4)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 408.

(5)  Glej resolucijo Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2005 o obravnavah Odbora za peticije v parlamentarnem letu 2003/2004 (UL C 320 E, 15.12.2005, str. 161).

(6)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(7)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(8)  Direktiva Sveta 93/104/ES z dne 23. novembra 1993 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 307, 13.12.1993, str. 18).

(9)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 331.

(10)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 162.

(11)  UL L 163, 29.6.1999, str. 41.

(12)  UL L 296, 21.11.1996, str. 55.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/18

---

Sreda, 22. aprila 2009Vključevanje načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij

P6_TA(2009)0240

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov in delegacij (2008/2245(INI))

2010/C 184 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 2, 3(2), 13 in 141(4) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spremenjene Evropske socialne listine in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

ob upoštevanju dela generalnega direktorata Sveta Evrope za človekove pravice in pravne zadeve, zlasti njegovega usmerjevalnega odbora za enakost med spoloma,

ob upoštevanju Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o vključevanju načela enakosti med spoloma („gender mainstreaming“) v Evropskem parlamentu (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o vključevanju načela enakosti med spoloma v delo odborov (3),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora žensk za pravice žensk in enakost spolov (A6-0198/2009),

| A. | ker je enakost med moškimi in ženskami temeljno načelo prava Skupnosti ter v skladu s členom 2 Pogodbe ena izmed nalog Skupnosti, |
| --- | --- |

A.

ker je enakost med moškimi in ženskami temeljno načelo prava Skupnosti ter v skladu s členom 2 Pogodbe ena izmed nalog Skupnosti,

| B. | ker člen 3(2) Pogodbe določa vključevanje načela enakosti med spoloma v vse dejavnosti Skupnosti, ki mora stremeti k odpravi neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, |
| --- | --- |

B.

ker člen 3(2) Pogodbe določa vključevanje načela enakosti med spoloma v vse dejavnosti Skupnosti, ki mora stremeti k odpravi neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami,

| C. | ker odstotek poslank v Parlamentu stalno narašča in se je s 17,5 % leta 1979 zvišal na 31,08 % leta 2009, |
| --- | --- |

C.

ker odstotek poslank v Parlamentu stalno narašča in se je s 17,5 % leta 1979 zvišal na 31,08 % leta 2009,

| D. | ker je v organih Parlamenta malo poslank na visokih položajih (na primer v predsedstvu, odborih ali delegacijah), |
| --- | --- |

D.

ker je v organih Parlamenta malo poslank na visokih položajih (na primer v predsedstvu, odborih ali delegacijah),

| E. | ker so ženske v generalnih direktoratih Parlamenta za notranjo in zunanjo politiko prekomerno zastopane ter v njih predstavljajo 66,5 % oziroma 66 % celotnega osebja, pri čemer pa je treba poudariti, da je bil v generalnem direktoratu za notranjo politiko dosežen znaten napredek, za kar je ta direktorat prejel „nagrado za enakost za leto 2007 – najboljša praksa“, ker je ustvaril delovno okolje, ki upošteva enakost in vključevanje načela enakosti med spoloma, ter občutno povečal število žensk na vodilnih položajih (število žensk, ki so vodje oddelka, se je na primer od leta 2005 zvišalo s 5 % na 30 %), |
| --- | --- |

E.

ker so ženske v generalnih direktoratih Parlamenta za notranjo in zunanjo politiko prekomerno zastopane ter v njih predstavljajo 66,5 % oziroma 66 % celotnega osebja, pri čemer pa je treba poudariti, da je bil v generalnem direktoratu za notranjo politiko dosežen znaten napredek, za kar je ta direktorat prejel „nagrado za enakost za leto 2007 – najboljša praksa“, ker je ustvaril delovno okolje, ki upošteva enakost in vključevanje načela enakosti med spoloma, ter občutno povečal število žensk na vodilnih položajih (število žensk, ki so vodje oddelka, se je na primer od leta 2005 zvišalo s 5 % na 30 %),

| F. | ker večina odborov vključevanju načela enakosti med spoloma na splošno pripisuje določen pomen (na primer pri zakonodajnem delu, uradnih odnosih z Odborom za pravice žensk in enakost spolov ali pripravi akcijskega načrta za enakost med spoloma), medtem ko se nekateri odbori temu vprašanju redko ali nikoli ne posvečajo, |
| --- | --- |

F.

ker večina odborov vključevanju načela enakosti med spoloma na splošno pripisuje določen pomen (na primer pri zakonodajnem delu, uradnih odnosih z Odborom za pravice žensk in enakost spolov ali pripravi akcijskega načrta za enakost med spoloma), medtem ko se nekateri odbori temu vprašanju redko ali nikoli ne posvečajo,

| G. | ker uporaba mreže za vključevanje načela enakosti med spoloma v parlamentarnih odborih, ki jo sestavljajo poslanci in člani osebja sekretariata, še ni dala pričakovanih rezultatov, |
| --- | --- |

G.

ker uporaba mreže za vključevanje načela enakosti med spoloma v parlamentarnih odborih, ki jo sestavljajo poslanci in člani osebja sekretariata, še ni dala pričakovanih rezultatov,

| H. | ker je skupina na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost predlagala ustanovitev podobne mreže v medparlamentarnih delegacijah, da bi bilo načelo enakosti med spoloma vključeno v zunanje odnose Evropske unije, |
| --- | --- |

H.

ker je skupina na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost predlagala ustanovitev podobne mreže v medparlamentarnih delegacijah, da bi bilo načelo enakosti med spoloma vključeno v zunanje odnose Evropske unije,

| 1. | poudarja, da se mora zahteva po enakosti med spoloma udejanjiti s praktičnim pristopom, ki ne bo postavljal žensk v nasprotje z moškimi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da se mora zahteva po enakosti med spoloma udejanjiti s praktičnim pristopom, ki ne bo postavljal žensk v nasprotje z moškimi;

| 2. | poudarja, da bo vključevanje načela enakosti med spoloma privedlo k pozitivnemu razvoju tako za ženske kot za moške; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bo vključevanje načela enakosti med spoloma privedlo k pozitivnemu razvoju tako za ženske kot za moške;

| 3. | poudarja, da vključevanje načela enakosti med spoloma predvideva reorganizacijo, izboljšanje, razvijanje in ocenjevanje politik, da bi akterji, ki so ponavadi udeleženi pri oblikovanju politik, v vse njihove ravni in faze vključili razsežnost enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da vključevanje načela enakosti med spoloma predvideva reorganizacijo, izboljšanje, razvijanje in ocenjevanje politik, da bi akterji, ki so ponavadi udeleženi pri oblikovanju politik, v vse njihove ravni in faze vključili razsežnost enakosti med spoloma;

| 4. | opozarja, da je treba za vključevanje načela enakosti med spoloma v politike Skupnosti, ki so v pristojnosti parlamentarnih odborov in delegacij, sprejeti in izvajati strategijo s konkretnimi cilji; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je treba za vključevanje načela enakosti med spoloma v politike Skupnosti, ki so v pristojnosti parlamentarnih odborov in delegacij, sprejeti in izvajati strategijo s konkretnimi cilji;

| 5. | poudarja pomembnost delovanja skupine na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost ter jo poziva, naj še naprej podpira in spodbuja ta proces v celotnem Parlamentu, pa tudi pri odnosih in sodelovanju s Komisijo, Svetom in drugimi institucijami; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomembnost delovanja skupine na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost ter jo poziva, naj še naprej podpira in spodbuja ta proces v celotnem Parlamentu, pa tudi pri odnosih in sodelovanju s Komisijo, Svetom in drugimi institucijami;

| 6. | čestita parlamentarnim odborom, ki so v svoje delo vključili načelo enakosti med spoloma, in poziva ostale odbore in delegacije, naj storijo enako; |
| --- | --- |

6.

čestita parlamentarnim odborom, ki so v svoje delo vključili načelo enakosti med spoloma, in poziva ostale odbore in delegacije, naj storijo enako;

| 7. | poziva k okrepljeni uporabi mreže za vključevanje načela enakosti med spoloma v medparlamentarnih delegacijah; |
| --- | --- |

7.

poziva k okrepljeni uporabi mreže za vključevanje načela enakosti med spoloma v medparlamentarnih delegacijah;

| 8. | spodbuja generalnega sekretarja, naj da prednost izobraževanju uradnikov na vseh ravneh v parlamentarnih odborih in delegacijah o vključevanju načela enakosti med spoloma; ponovno poziva, naj se še pred naslednjim zakonodajnim obdobjem za vse evropske poslance organizira izobraževanje o enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

8.

spodbuja generalnega sekretarja, naj da prednost izobraževanju uradnikov na vseh ravneh v parlamentarnih odborih in delegacijah o vključevanju načela enakosti med spoloma; ponovno poziva, naj se še pred naslednjim zakonodajnim obdobjem za vse evropske poslance organizira izobraževanje o enakosti med spoloma;

| 9. | še naprej spodbuja, da se uradniki v sekretariatih parlamentarnih odborov in medparlamentarnih delegacij generalnih direktoratov za notranjo in zunanjo politiko, ki so posebej usposobljeni za vključevanje načela enakosti med spoloma, med seboj povezujejo in redno izmenjujejo dobro prakso; |
| --- | --- |

9.

še naprej spodbuja, da se uradniki v sekretariatih parlamentarnih odborov in medparlamentarnih delegacij generalnih direktoratov za notranjo in zunanjo politiko, ki so posebej usposobljeni za vključevanje načela enakosti med spoloma, med seboj povezujejo in redno izmenjujejo dobro prakso;

| 10. | poudarja, da morajo imeti parlamentarni odbori in delegacije na voljo ustrezno orodje, ki jim bo omogočilo dobro poznavanje vključevanja načela enakosti med spoloma, kot so kazalci ter statistični in drugi podatki, ločeni po spolu, pa tudi razdelitev proračunskih sredstev z vidika enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo imeti parlamentarni odbori in delegacije na voljo ustrezno orodje, ki jim bo omogočilo dobro poznavanje vključevanja načela enakosti med spoloma, kot so kazalci ter statistični in drugi podatki, ločeni po spolu, pa tudi razdelitev proračunskih sredstev z vidika enakosti med ženskami in moškimi;

| 11. | poudarja, de je pri vključevanju načela enakosti med spoloma treba upoštevati posebnosti posameznih parlamentarnih odborov ali delegacij; poziva, naj odbori in delegacije dejavno sodelujejo pri redni presoji pod okriljem Odbora za pravice žensk in enakost spolov na podlagi vprašalnika, predloženega predsednikom in podpredsednikom, ki so pristojni za vključevanje načela enakosti med spoloma, v katerem so navedene pomanjkljivosti na tem področju, ugotovljene pri delu odborov in delegacij, ter dosežen napredek pri vključevanju načela enakosti med spoloma v posameznih odborih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, de je pri vključevanju načela enakosti med spoloma treba upoštevati posebnosti posameznih parlamentarnih odborov ali delegacij; poziva, naj odbori in delegacije dejavno sodelujejo pri redni presoji pod okriljem Odbora za pravice žensk in enakost spolov na podlagi vprašalnika, predloženega predsednikom in podpredsednikom, ki so pristojni za vključevanje načela enakosti med spoloma, v katerem so navedene pomanjkljivosti na tem področju, ugotovljene pri delu odborov in delegacij, ter dosežen napredek pri vključevanju načela enakosti med spoloma v posameznih odborih;

| 12. | poudarja, da morajo biti vloga in odgovornosti parlamentarnih odborov in delegacij pri vključevanju načela enakosti med spoloma natančno opredeljene; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo biti vloga in odgovornosti parlamentarnih odborov in delegacij pri vključevanju načela enakosti med spoloma natančno opredeljene;

| 13. | poudarja pomembnost učinkovitega in usklajenega sodelovanja med skupino na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost ter mrežo za vključevanje načela enakosti med spoloma v odborih in medparlamentarnih delegacijah, kakor tudi Odborom za pravice žensk in enakost spolov; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomembnost učinkovitega in usklajenega sodelovanja med skupino na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost ter mrežo za vključevanje načela enakosti med spoloma v odborih in medparlamentarnih delegacijah, kakor tudi Odborom za pravice žensk in enakost spolov;

| 14. | poziva generalnega sekretarja, naj še naprej izvaja celovito strategijo za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja ter spodbuja poklicni razvoj uradnic; |
| --- | --- |

14.

poziva generalnega sekretarja, naj še naprej izvaja celovito strategijo za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja ter spodbuja poklicni razvoj uradnic;

| 15. | poziva politične skupine, naj pri imenovanju na visoke položaje upoštevajo cilj uravnotežene zastopanosti moških in žensk; |
| --- | --- |

15.

poziva politične skupine, naj pri imenovanju na visoke položaje upoštevajo cilj uravnotežene zastopanosti moških in žensk;

| 16. | poziva predsedstvo Parlamenta, naj v stikih s parlamenti držav članic poudari pozitivno vlogo, ki jo ima skupina na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost; |
| --- | --- |

16.

poziva predsedstvo Parlamenta, naj v stikih s parlamenti držav članic poudari pozitivno vlogo, ki jo ima skupina na visoki ravni za enakost med spoloma in raznolikost;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Svetu Evrope.

---

(1)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.

(2)  UL C 61 E, 10.3.2004, str 384.

(3)  UL C 244 E, 18.10.2007, str 225.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/20

---

Sreda, 22. aprila 2009Začasni trgovinski sporazum s Turkmenistanom

P6_TA(2009)0252

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o Začasnem trgovinskem sporazumu s Turkmenistanom

2010/C 184 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta in Komisije (KOM(1998)0617),

ob upoštevanju Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (5144/1999),

ob upoštevanju člena 133 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C5-0338/1999),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (1),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 22. aprila 2009 o zgoraj navedenem predlogu (2),

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker odnose med Evropskimi skupnostmi in Turkmenistanom sedaj ureja Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, sklenjen decembra 1989; ker ta sporazum ne vsebuje nikakršnih določb o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

A.

ker odnose med Evropskimi skupnostmi in Turkmenistanom sedaj ureja Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, sklenjen decembra 1989; ker ta sporazum ne vsebuje nikakršnih določb o človekovih pravicah,

| B. | ker je Začasni sporazum o trgovini in zadevah v zvezi s trgovino z dne 2. decembra 1998 med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Evropsko skupnostjo za jedrsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani v postopku odobritve Sveta, |
| --- | --- |

B.

ker je Začasni sporazum o trgovini in zadevah v zvezi s trgovino z dne 2. decembra 1998 med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Evropsko skupnostjo za jedrsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani v postopku odobritve Sveta,

| C. | ker je bil sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom parafiran maja 1997 in podpisan leta 1998; ker je ta sporazum doslej ratificiralo 11 držav članic – Francija, Irska, Združeno kraljestvo in Grčija morajo to še storiti, 12 novih držav članic pa ga bo ratificiralo v skupnem protokolu; ker je Turkmenistan ta sporazum ratificiral leta 2004, |
| --- | --- |

C.

ker je bil sporazum o partnerstvu in sodelovanju s Turkmenistanom parafiran maja 1997 in podpisan leta 1998; ker je ta sporazum doslej ratificiralo 11 držav članic – Francija, Irska, Združeno kraljestvo in Grčija morajo to še storiti, 12 novih držav članic pa ga bo ratificiralo v skupnem protokolu; ker je Turkmenistan ta sporazum ratificiral leta 2004,

| D. | ker bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ko ga bodo ratificirale vse države, prvotno sklenjen za obdobje desetih let, nato bo vsako leto obnovljen, če ga ne bo nobena pogodbenica prekinila, lahko pa se ga razširi, spremeni ali dopolni, da bi zajemal razvoj dogodkov, |
| --- | --- |

D.

ker bo sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ko ga bodo ratificirale vse države, prvotno sklenjen za obdobje desetih let, nato bo vsako leto obnovljen, če ga ne bo nobena pogodbenica prekinila, lahko pa se ga razširi, spremeni ali dopolni, da bi zajemal razvoj dogodkov,

| E. | ker ima Turkmenistan v srednjeazijski regiji pomembno vlogo, zato je zaželeno tesnejše sodelovanje Evropske unije s to državo, |
| --- | --- |

E.

ker ima Turkmenistan v srednjeazijski regiji pomembno vlogo, zato je zaželeno tesnejše sodelovanje Evropske unije s to državo,

| F. | ker so se razmere v Turkmenistanu izboljšale, odkar je bil izvoljen novi predsednik; ker je režim pokazal pripravljenost, da izvede temeljne reforme, še vedno pa je treba doseči precejšnji napredek na več ključnih področjih, kot so človekove pravice, pravna država, demokracija in državljanske svoboščine, |
| --- | --- |

F.

ker so se razmere v Turkmenistanu izboljšale, odkar je bil izvoljen novi predsednik; ker je režim pokazal pripravljenost, da izvede temeljne reforme, še vedno pa je treba doseči precejšnji napredek na več ključnih področjih, kot so človekove pravice, pravna država, demokracija in državljanske svoboščine,

| G. | ker predlagani začasni trgovinski sporazum med Evropskimi skupnostmi in Turkmenistanom določa, da je pogoj za sodelovanje spoštovanje demokracije in človekovih pravic, |
| --- | --- |

G.

ker predlagani začasni trgovinski sporazum med Evropskimi skupnostmi in Turkmenistanom določa, da je pogoj za sodelovanje spoštovanje demokracije in človekovih pravic,

| H. | ker bi lahko zato ta sporazum prispeval k napredovanju izvajanih demokratičnih reform v Turkmenistanu, |
| --- | --- |

H.

ker bi lahko zato ta sporazum prispeval k napredovanju izvajanih demokratičnih reform v Turkmenistanu,

| I. | ker je v ta sporazum vključen mehanizem, ki vsaki pogodbenici omogoča, da sporazum prekine, o čemer mora obvestiti drugo stran, |
| --- | --- |

I.

ker je v ta sporazum vključen mehanizem, ki vsaki pogodbenici omogoča, da sporazum prekine, o čemer mora obvestiti drugo stran,

| 1. | ugotavlja, da so z izvolitvijo novega predsednika v Turkmenistanu dobri izgledi za izvedbo reform na ključnih področjih; posebej pozdravlja ustanovitev Nacionalnega inštituta za demokracijo in človekove pravice; je seznanjen s postopkom revizije ustave, katere namen je okrepitev demokracije, državljanskih svoboščin in pravne države, pa tudi z revizijo volilnega zakona; pozdravlja pristop Turkmenistana k mednarodnim konvencijam, kot je drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, namenjen odpravi smrtne kazni, ter Konvencija o političnih pravicah žensk; pozdravlja izvedbo reform izobraževalnega sistema za izboljšanje njegove kakovosti in večjo enakost med študenti; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so z izvolitvijo novega predsednika v Turkmenistanu dobri izgledi za izvedbo reform na ključnih področjih; posebej pozdravlja ustanovitev Nacionalnega inštituta za demokracijo in človekove pravice; je seznanjen s postopkom revizije ustave, katere namen je okrepitev demokracije, državljanskih svoboščin in pravne države, pa tudi z revizijo volilnega zakona; pozdravlja pristop Turkmenistana k mednarodnim konvencijam, kot je drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, namenjen odpravi smrtne kazni, ter Konvencija o političnih pravicah žensk; pozdravlja izvedbo reform izobraževalnega sistema za izboljšanje njegove kakovosti in večjo enakost med študenti;

| 2. | poziva turkmenistansko vlado, naj nemudoma vzpostavi demokratično ureditev in spoštovanje pravne države; poziva predvsem k izvajanju odprtih in demokratičnih volitev, svobodi veroizpovedi, razvoju resnične civilne družbe, izpustitvi vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odpravi omejitev potovanja in omogočanju dostopa neodvisnim opazovalcem; |
| --- | --- |

2.

poziva turkmenistansko vlado, naj nemudoma vzpostavi demokratično ureditev in spoštovanje pravne države; poziva predvsem k izvajanju odprtih in demokratičnih volitev, svobodi veroizpovedi, razvoju resnične civilne družbe, izpustitvi vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odpravi omejitev potovanja in omogočanju dostopa neodvisnim opazovalcem;

| 3. | poudarja, da mora Evropska unija še naprej spodbujati tak razvoj ter da je treba pozorno in redno spremljati dejavnosti turkmenistanske vlade; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora Evropska unija še naprej spodbujati tak razvoj ter da je treba pozorno in redno spremljati dejavnosti turkmenistanske vlade;

| 4. | poziva Svet in Komisijo, naj mu redno in obsežno poročata o položaju človekovih pravic v Turkmenistanu; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet in Komisijo, naj mu redno in obsežno poročata o položaju človekovih pravic v Turkmenistanu;

| 5. | obžaluje, da se položaj v tej državi, zlasti človekove pravice in demokracija, v zadnjih letih še vedno ni ustrezno izboljšal; zlasti poudarja, da je treba brezpogojno izpustiti vse politične zapornike ter da je treba odpraviti vse omejitve potovanja in prostega dostopa za neodvisne opazovalce, vključno z Mednarodnim rdečim križem; poziva k nadaljnjemu izboljšanju državljanskih svoboščin, vključno za nevladne organizacije; poudarja, da je treba reforme izvajati na vseh ravneh in na vseh upravnih področjih; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da se položaj v tej državi, zlasti človekove pravice in demokracija, v zadnjih letih še vedno ni ustrezno izboljšal; zlasti poudarja, da je treba brezpogojno izpustiti vse politične zapornike ter da je treba odpraviti vse omejitve potovanja in prostega dostopa za neodvisne opazovalce, vključno z Mednarodnim rdečim križem; poziva k nadaljnjemu izboljšanju državljanskih svoboščin, vključno za nevladne organizacije; poudarja, da je treba reforme izvajati na vseh ravneh in na vseh upravnih področjih;

| 6. | poudarja, da so gospodarski in trgovinski odnosi pomembni za odprtje turkmenistanske družbe ter izboljšanje demokratičnih, gospodarskih in družbenih razmer za turkmenistanske državljane; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so gospodarski in trgovinski odnosi pomembni za odprtje turkmenistanske družbe ter izboljšanje demokratičnih, gospodarskih in družbenih razmer za turkmenistanske državljane;

| 7. | meni, da je lahko začasni trgovinski sporazum, medtem ko določa tudi pravila o gospodarskem sodelovanju, odskočna deska za vzpostavitev trdnih in trajnih odnosov med Evropsko unijo in Turkmenistanom ter da lahko prispeva k okrepitvi procesa reform v tej državi; |
| --- | --- |

7.

meni, da je lahko začasni trgovinski sporazum, medtem ko določa tudi pravila o gospodarskem sodelovanju, odskočna deska za vzpostavitev trdnih in trajnih odnosov med Evropsko unijo in Turkmenistanom ter da lahko prispeva k okrepitvi procesa reform v tej državi;

| 8. | poudarja, da začasni trgovinski sporazum Turkmenistanu ne daje prostih rok; zato poziva k strogemu spremljanju ter rednemu ocenjevanju dosežkov Turkmenistana na ključnih področjih, sporazum pa naj se prekine v primeru, če država dokazano ne bo izpolnjevala pogojev; poziva Komisijo in Svet, naj ga redno obveščata o tem spremljanju; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da začasni trgovinski sporazum Turkmenistanu ne daje prostih rok; zato poziva k strogemu spremljanju ter rednemu ocenjevanju dosežkov Turkmenistana na ključnih področjih, sporazum pa naj se prekine v primeru, če država dokazano ne bo izpolnjevala pogojev; poziva Komisijo in Svet, naj ga redno obveščata o tem spremljanju;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, naj v sporazum o partnerstvu in sodelovanju vključita tudi jasno odložilno klavzulo o človekovih pravicah; poudarja, da je treba spoštovati Splošno deklaracijo ZN o človekovih pravicah; poziva Svet, naj sprejme vse njegove zahteve za začasno prekinitev izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, naj v sporazum o partnerstvu in sodelovanju vključita tudi jasno odložilno klavzulo o človekovih pravicah; poudarja, da je treba spoštovati Splošno deklaracijo ZN o človekovih pravicah; poziva Svet, naj sprejme vse njegove zahteve za začasno prekinitev izvajanja tega sporazuma;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj v sporazum o partnerstvu in sodelovanju vključita tudi klavzulo o reviziji, ter zahteva, da se z njim posvetuje o vsakršni reviziji tega sporazuma; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj v sporazum o partnerstvu in sodelovanju vključita tudi klavzulo o reviziji, ter zahteva, da se z njim posvetuje o vsakršni reviziji tega sporazuma;

| 11. | poudarja, da je za začetek veljavnosti sporazuma o partnerstvu in sodelovanju potrebna njegova privolitev; čeprav za začasni trgovinski sporazum ta privolitev ni potrebna, poziva k doslednemu upoštevanju te resolucije, saj bi lahko bila v nasprotnem primeru ogrožena njegova privolitev k sklenitvi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; zato namerava svoje mnenje pripraviti na osnovi odgovorov, ki jih bosta v izjavah posredovala Svet in Komisija; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je za začetek veljavnosti sporazuma o partnerstvu in sodelovanju potrebna njegova privolitev; čeprav za začasni trgovinski sporazum ta privolitev ni potrebna, poziva k doslednemu upoštevanju te resolucije, saj bi lahko bila v nasprotnem primeru ogrožena njegova privolitev k sklenitvi sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; zato namerava svoje mnenje pripraviti na osnovi odgovorov, ki jih bosta v izjavah posredovala Svet in Komisija;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Turkmenistana. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Turkmenistana.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0059.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0253.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/23

---

Sreda, 22. aprila 2009Skupna politika priseljevanja za Evropo

P6_TA(2009)0257

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupni politiki priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja (2008/2331(INI))

2010/C 184 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2008 z naslovom „Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja“ (KOM(2008)0359),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o skupni politiki priseljevanja za Evropo z dne 26. novembra 2008 (1),

ob upoštevanju Evropskega pakta o priseljevanju in azilu, sprejetega na Evropskem svetu 15. in 16. oktobra 2008 (2),

ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (3) (Direktiva o vračanju),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah (4),

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (KOM(2008)0820),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom „Eno leto po Lizboni: uresničevanje partnerstva med Afriko in EU“ (KOM(2008)0617),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ (KOM(2008)0069),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z naslovom „Vrednotenje in spremljanje izvajanja načrta EU o najboljših praksah, standardih in postopkih za preprečevanje in boj proti trgovini z ljudmi“ (KOM(2008)0657),

ob upoštevanju dokumenta „Skupna strategija Afrika-EU in njen prvi akcijski načrt (2008–2010) – strateško partnerstvo“, sprejetega v okviru vrha Afrika-EU 8. in 9. decembra 2007 v Lizboni (5),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2006 z naslovom „Globalni pristop k vprašanju migracij leto pozneje: za celovito evropsko migracijsko politiko“ (KOM(2006)0735),

ob upoštevanju Haaškega programa za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, ki ga je Evropski svet sprejel na zasedanju 4. in 5. novembra 2004,

ob upoštevanju programa iz Tampereja, sprejetega na Evropskem svetu 15. in 16. oktobra 1999, s katerim je bil uveden usklajen pristop na področju priseljevanja in azila,

ob upoštevanju svoje resolucije o prihodnosti skupnega evropskega azilnega sistema (6) z dne 10. marca 2009,

ob upoštevanju svojega stališča z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2003/9/ES o pogojih za sprejem prosilcev za azil in beguncev v EU: obiski odbora LIBE v obdobju 2005–2008 (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o oceni agencije FRONTEX in njenem nadaljnjem razvoju in razvoju evropskega sistema za nadzorovanje meja (EUROSUR) (9),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce (10),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. novembra 2008 o predlogu Direktive Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (11),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2008 o oceni dublinskega sistema (12),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 23. aprila 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/109/ES, da se razširi njeno področje uporabe na upravičence do mednarodne zaščite (13),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o načrtu politike zakonitega priseljevanja (14),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2007 o prednostnih nalogah politike v boju proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav (15),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o strategijah in sredstvih za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo (16),

ob upoštevanju Amsterdamske pogodbe, ki Skupnosti podeljuje pooblastila in obveznosti na področju priseljevanja in azila, in člena 63 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0251/2009),

| A. | ker bodo migracije v Evropo obstajale, dokler bodo obstajale znatne razlike v bogastvu in kakovosti življenja med Evropo in drugimi regijami sveta, |
| --- | --- |

A.

ker bodo migracije v Evropo obstajale, dokler bodo obstajale znatne razlike v bogastvu in kakovosti življenja med Evropo in drugimi regijami sveta,

| B. | ker je skupni pristop na področju priseljevanja v EU postal nujen, zlasti na skupnem območju brez nadzora na notranjih mejah, kjer ukrepanje ali neukrepanje ene države članice neposredno vpliva na druge članice in na EU kot celoto, |
| --- | --- |

B.

ker je skupni pristop na področju priseljevanja v EU postal nujen, zlasti na skupnem območju brez nadzora na notranjih mejah, kjer ukrepanje ali neukrepanje ene države članice neposredno vpliva na druge članice in na EU kot celoto,

| C. | ker lahko slabo upravljanje migracij negativno vpliva na socialno kohezijo namembnih držav ter lahko škodi tudi državam izvora in samim migrantom, |
| --- | --- |

C.

ker lahko slabo upravljanje migracij negativno vpliva na socialno kohezijo namembnih držav ter lahko škodi tudi državam izvora in samim migrantom,

| D. | ker dovoljene migracije ponujajo možnosti, ki jih lahko izkoristijo migranti, njihove države izvora (ki imajo korist od nakazil migrantov) in države članice; ker mora biti napredek na področju dovoljenih migracij tesno povezan z učinkovitimi ukrepi za boj proti nedovoljenemu priseljevanju, saj takšno priseljevanje še zlasti hrabri kriminalne združbe za trgovino z ljudmi, |
| --- | --- |

D.

ker dovoljene migracije ponujajo možnosti, ki jih lahko izkoristijo migranti, njihove države izvora (ki imajo korist od nakazil migrantov) in države članice; ker mora biti napredek na področju dovoljenih migracij tesno povezan z učinkovitimi ukrepi za boj proti nedovoljenemu priseljevanju, saj takšno priseljevanje še zlasti hrabri kriminalne združbe za trgovino z ljudmi,

| E. | ker mora biti resnična skupna migracijska politika Skupnosti osnovana na boju proti nedovoljeni migraciji pa tudi na sodelovanju s tretjimi državami in državami tranzita ter na ustrezni politiki vključevanja migrantov, |
| --- | --- |

E.

ker mora biti resnična skupna migracijska politika Skupnosti osnovana na boju proti nedovoljeni migraciji pa tudi na sodelovanju s tretjimi državami in državami tranzita ter na ustrezni politiki vključevanja migrantov,

| F. | ker morajo biti evropske migracijske politike skladne z normami mednarodnega prava, zlasti kar zadeva človekove pravice, človekovo dostojanstvo in pravico do azila, |
| --- | --- |

F.

ker morajo biti evropske migracijske politike skladne z normami mednarodnega prava, zlasti kar zadeva človekove pravice, človekovo dostojanstvo in pravico do azila,

| G. | ker Evropa je in mora tudi ostati prijazno okolje za tiste, ki jim je podeljena pravica do prebivanja, naj si bodo priseljeni delavci, družinski člani, študenti ali osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito, |
| --- | --- |

G.

ker Evropa je in mora tudi ostati prijazno okolje za tiste, ki jim je podeljena pravica do prebivanja, naj si bodo priseljeni delavci, družinski člani, študenti ali osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito,

| H. | ker so imeli migranti v teh zadnjih desetletjih bistveno vlogo pri razvoju Unije in evropskega projekta in je bistveno, da si priznamo, kako zelo pomembni so, pa tudi, da Unija njihovo delo še vedno potrebuje, |
| --- | --- |

H.

ker so imeli migranti v teh zadnjih desetletjih bistveno vlogo pri razvoju Unije in evropskega projekta in je bistveno, da si priznamo, kako zelo pomembni so, pa tudi, da Unija njihovo delo še vedno potrebuje,

| I. | ker se bo na podlagi podatkov Eurostata prebivalstvo EU srednjeročno začelo starati in obstaja možnost, da se bo do leta 2060 število aktivnega prebivalstva zmanjšalo za približno 50 milijonov ter bo lahko priseljevanje odigralo vlogo katalizatorja pri izboljševanju gospodarskih rezultatov EU, |
| --- | --- |

I.

ker se bo na podlagi podatkov Eurostata prebivalstvo EU srednjeročno začelo starati in obstaja možnost, da se bo do leta 2060 število aktivnega prebivalstva zmanjšalo za približno 50 milijonov ter bo lahko priseljevanje odigralo vlogo katalizatorja pri izboljševanju gospodarskih rezultatov EU,

| J. | ker se bo morda morala lizbonska strategija na področjih rasti in zaposlovanja soočiti s pomanjkanjem delovne sile, kar bi lahko oviralo uresničitev njenih ciljev, ker se brezposelnost sedaj povečuje in ker bo to pomanjkanje mogoče kratkoročno ublažiti z ustreznim in strukturiranim upravljanjem ekonomskega priseljevanja, |
| --- | --- |

J.

ker se bo morda morala lizbonska strategija na področjih rasti in zaposlovanja soočiti s pomanjkanjem delovne sile, kar bi lahko oviralo uresničitev njenih ciljev, ker se brezposelnost sedaj povečuje in ker bo to pomanjkanje mogoče kratkoročno ublažiti z ustreznim in strukturiranim upravljanjem ekonomskega priseljevanja,

| K. | ker se priseljenci pogosto v znajdejo v položaju, ko morajo sprejeti nestalno zaposlitev, zaposlitev, ki zahteva nizke kvalifikacije, ali zaposlitev, za katero so previsoko kvalificirani, |
| --- | --- |

K.

ker se priseljenci pogosto v znajdejo v položaju, ko morajo sprejeti nestalno zaposlitev, zaposlitev, ki zahteva nizke kvalifikacije, ali zaposlitev, za katero so previsoko kvalificirani,

| L. | ker bi si morala EU še bolj prizadevati za notranje reševanje težav s pomanjkanjem delovne sile in delavcev s kvalifikacijami, tako da bi izkoristila podzaposlene prebivalce, kot so invalidi, osebe, prikrajšane na področju izobraževanja, ali dolgotrajno brezposelni prosilci za azil, ki že imajo prebivališče, |
| --- | --- |

L.

ker bi si morala EU še bolj prizadevati za notranje reševanje težav s pomanjkanjem delovne sile in delavcev s kvalifikacijami, tako da bi izkoristila podzaposlene prebivalce, kot so invalidi, osebe, prikrajšane na področju izobraževanja, ali dolgotrajno brezposelni prosilci za azil, ki že imajo prebivališče,

| M. | ker število priseljenk v Evropski uniji stalno narašča in predstavlja približno 54 % skupnega števila priseljencev, |
| --- | --- |

M.

ker število priseljenk v Evropski uniji stalno narašča in predstavlja približno 54 % skupnega števila priseljencev,

| N. | ker se večina priseljenk srečuje z velikimi težavami pri integraciji in pri dostopu na trg dela, za kar so krivi nizka stopnja izobrazbe in negativni stereotipi ter prakse, ki jih s seboj prinesejo iz svojih držav, pa tudi negativni stereotipi in diskriminacija, ki obstajajo v posameznih državah članicah; ker kljub temu številne mlade ženske z visoko stopnjo izobrazbe pridejo v Evropsko unijo, da bi se zaposlile na relativno nekvalificiranih delovnih mestih, |
| --- | --- |

N.

ker se večina priseljenk srečuje z velikimi težavami pri integraciji in pri dostopu na trg dela, za kar so krivi nizka stopnja izobrazbe in negativni stereotipi ter prakse, ki jih s seboj prinesejo iz svojih držav, pa tudi negativni stereotipi in diskriminacija, ki obstajajo v posameznih državah članicah; ker kljub temu številne mlade ženske z visoko stopnjo izobrazbe pridejo v Evropsko unijo, da bi se zaposlile na relativno nekvalificiranih delovnih mestih,

Splošni vidiki

| 1. | odločno podpira oblikovanje skupne evropske politike priseljevanja, ki bi temeljila na visoki ravni politične in operativne solidarnosti, medsebojnem zaupanju, preglednosti, partnerstvu, skupni odgovornosti in združenih prizadevanjih prek skupnih načel in konkretnih ukrepov ter na vrednotah iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

odločno podpira oblikovanje skupne evropske politike priseljevanja, ki bi temeljila na visoki ravni politične in operativne solidarnosti, medsebojnem zaupanju, preglednosti, partnerstvu, skupni odgovornosti in združenih prizadevanjih prek skupnih načel in konkretnih ukrepov ter na vrednotah iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 2. | ponovno poudarja, da mora biti upravljanje migracijskih tokov usklajeno z demografskimi in gospodarskimi razmerami v EU in njenih državah članicah; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da mora biti upravljanje migracijskih tokov usklajeno z demografskimi in gospodarskimi razmerami v EU in njenih državah članicah;

| 3. | meni, da bi za oblikovanje skupne politike priseljevanja lahko bilo zelo koristno obsežnejše in redno posvetovanje s predstavniki civilne družbe, kot so organizacije, ki delajo za priseljenske skupnosti in z njimi; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi za oblikovanje skupne politike priseljevanja lahko bilo zelo koristno obsežnejše in redno posvetovanje s predstavniki civilne družbe, kot so organizacije, ki delajo za priseljenske skupnosti in z njimi;

| 4. | obžaluje, ker je bilo do zdaj premalo storjenega za oblikovanje skupne politike zakonitega priseljevanja, in pozdravlja nov zakonodajni instrument, ki je bil sprejet v okviru skupne evropske politike zakonitega priseljevanja; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, ker je bilo do zdaj premalo storjenega za oblikovanje skupne politike zakonitega priseljevanja, in pozdravlja nov zakonodajni instrument, ki je bil sprejet v okviru skupne evropske politike zakonitega priseljevanja;

| 5. | poudarja, da koherentna in uravnotežena skupna evropska politika priseljevanja prispeva k verodostojnosti EU v odnosih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da koherentna in uravnotežena skupna evropska politika priseljevanja prispeva k verodostojnosti EU v odnosih s tretjimi državami;

| 6. | ponovno poudarja, da sta za učinkovito upravljanje migracij nujna vključevanje regionalnih in lokalnih organov ter pristno partnerstvo in sodelovanje s tretjimi državami izvora in tranzita, saj imajo te pogosto občutek, da morajo spoštovati odločitve, ki so bile sprejete enostransko; poudarja, da je takšno sodelovanje mogoče samo, če tretja država spoštuje mednarodno pravo o človekovih pravicah in njihovi zaščiti ter je podpisnica Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da sta za učinkovito upravljanje migracij nujna vključevanje regionalnih in lokalnih organov ter pristno partnerstvo in sodelovanje s tretjimi državami izvora in tranzita, saj imajo te pogosto občutek, da morajo spoštovati odločitve, ki so bile sprejete enostransko; poudarja, da je takšno sodelovanje mogoče samo, če tretja država spoštuje mednarodno pravo o človekovih pravicah in njihovi zaščiti ter je podpisnica Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951;

| 7. | meni, da priseljevanje v EU ni rešitev za izzive, s katerimi se soočajo države v razvoju, in da mora skupno politiko priseljevanja spremljati učinkovita politika za razvoj držav izvora; |
| --- | --- |

7.

meni, da priseljevanje v EU ni rešitev za izzive, s katerimi se soočajo države v razvoju, in da mora skupno politiko priseljevanja spremljati učinkovita politika za razvoj držav izvora;

| 8. | pozdravlja sprejetje zgoraj omenjenega Evropskega pakta o priseljevanju in azilu ter ukrepe, orodja in predloge, ki jih je Komisija predstavila v omenjenem sporočilu z naslovom Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja; poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma začneta z izvajanjem teh zavez; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sprejetje zgoraj omenjenega Evropskega pakta o priseljevanju in azilu ter ukrepe, orodja in predloge, ki jih je Komisija predstavila v omenjenem sporočilu z naslovom Skupna politika priseljevanja za Evropo: načela, ukrepi in orodja; poziva Svet in Komisijo, naj nemudoma začneta z izvajanjem teh zavez;

| 9. | pozdravlja institucionalne spremembe, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, zlasti razširitev soodločanja in glasovanja s kvalificirano večino na vse politike priseljevanja, razjasnitev pristojnosti EU glede vizumov in mejnih kontrol, razširitev pristojnosti EU na azil in razširitev pristojnosti EU v zvezi z zakonitimi in nedovoljenimi migracijami; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja institucionalne spremembe, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, zlasti razširitev soodločanja in glasovanja s kvalificirano večino na vse politike priseljevanja, razjasnitev pristojnosti EU glede vizumov in mejnih kontrol, razširitev pristojnosti EU na azil in razširitev pristojnosti EU v zvezi z zakonitimi in nedovoljenimi migracijami;

| 10. | meni, da je treba za skupno politiko priseljevanja oblikovati tudi skupno azilno politiko, in opozarja na zgoraj omenjeno poročilo o prihodnosti skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) in predlog uredbe Komisije o vzpostavitvi evropskega urada za podporo prosilcem za azil; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba za skupno politiko priseljevanja oblikovati tudi skupno azilno politiko, in opozarja na zgoraj omenjeno poročilo o prihodnosti skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS) in predlog uredbe Komisije o vzpostavitvi evropskega urada za podporo prosilcem za azil;

Blaginja in priseljevanje

Zakonite migracije

| 11. | meni, da so zaradi posledic demografskega upada in staranja za gospodarstvo zakonite migracije še vedno potrebne za reševanje vprašanja evropskih demografskih potreb, potreb trga dela in potreb po kvalificirani delovni sili; prav tako pa prispevajo k razvoju tretjih držav prek izmenjave znanja in izkušenj ter prek nakazil migrantov; poziva k uporabi varnih sistemov, ki omogočajo finančne transferje v tretje države; |
| --- | --- |

11.

meni, da so zaradi posledic demografskega upada in staranja za gospodarstvo zakonite migracije še vedno potrebne za reševanje vprašanja evropskih demografskih potreb, potreb trga dela in potreb po kvalificirani delovni sili; prav tako pa prispevajo k razvoju tretjih držav prek izmenjave znanja in izkušenj ter prek nakazil migrantov; poziva k uporabi varnih sistemov, ki omogočajo finančne transferje v tretje države;

| 12. | meni, da morajo biti dovoljene migracije alternativa nedovoljenim migracijam, saj ponujajo zakonit, varen in organiziran vstop v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

12.

meni, da morajo biti dovoljene migracije alternativa nedovoljenim migracijam, saj ponujajo zakonit, varen in organiziran vstop v Evropsko unijo;

| 13. | opozarja, da se po projekcijah Komisije ocenjuje, da bo do leta 2050 potrebnih 60 milijonov delavcev migrantov, za kar bo treba odpreti poti za zakonite migracije; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da se po projekcijah Komisije ocenjuje, da bo do leta 2050 potrebnih 60 milijonov delavcev migrantov, za kar bo treba odpreti poti za zakonite migracije;

| 14. | poudarja, da je treba celovito oceniti potrebe EU po kvalificirani delovni sili in njene tržne potrebe; vseeno meni, da bi vsaka država članica morala sama odločati o številu oseb, ki jih potrebuje na svojem trgu dela, in upoštevati načelo prednostne obravnave v Skupnosti, dokler veljajo prehodni ukrepi; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba celovito oceniti potrebe EU po kvalificirani delovni sili in njene tržne potrebe; vseeno meni, da bi vsaka država članica morala sama odločati o številu oseb, ki jih potrebuje na svojem trgu dela, in upoštevati načelo prednostne obravnave v Skupnosti, dokler veljajo prehodni ukrepi;

| 15. | podpira oblikovanje nacionalnih profilov priseljencev, da bi dobili celovit prikaz razmer na področju priseljevanja v vsaki državi članici v določenem trenutku, osrednji vidik teh profilov pa bi bile potrebe na trgu dela; |
| --- | --- |

15.

podpira oblikovanje nacionalnih profilov priseljencev, da bi dobili celovit prikaz razmer na področju priseljevanja v vsaki državi članici v določenem trenutku, osrednji vidik teh profilov pa bi bile potrebe na trgu dela;

| 16. | ponovno poudarja, da mora EU postati bolj privlačna za kvalificirane delavce, tudi s pomočjo zagotavljanja informacij o trgih dela v namembnih državah in državah gostiteljicah, ob tem pa je treba upoštevati morebitne vplive na beg možganov iz držav izvora; meni, da je beg možganov mogoče ublažiti z začasnimi ali krožnimi migracijami, z zagotavljanjem usposabljanja v državah izvora, da bi ohranili poklice v ključnih sektorjih, predvsem na področju izobraževanja in zdravstva, ter s podpisovanjem sporazumov o sodelovanju z državami izvora; poziva države članice, naj prenehajo prakso aktivnega zaposlovanja v državah v razvoju, v katerih je že tako premalo človeških virov v ključnih sektorjih, kot sta denimo zdravstvo in izobraževanje; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, da mora EU postati bolj privlačna za kvalificirane delavce, tudi s pomočjo zagotavljanja informacij o trgih dela v namembnih državah in državah gostiteljicah, ob tem pa je treba upoštevati morebitne vplive na beg možganov iz držav izvora; meni, da je beg možganov mogoče ublažiti z začasnimi ali krožnimi migracijami, z zagotavljanjem usposabljanja v državah izvora, da bi ohranili poklice v ključnih sektorjih, predvsem na področju izobraževanja in zdravstva, ter s podpisovanjem sporazumov o sodelovanju z državami izvora; poziva države članice, naj prenehajo prakso aktivnega zaposlovanja v državah v razvoju, v katerih je že tako premalo človeških virov v ključnih sektorjih, kot sta denimo zdravstvo in izobraževanje;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo mehanizme, smernice in druga orodja za spodbujanje krožne in začasne migracije, v sodelovanju z izvornimi državami pa tudi ukrepe za nadomestitev izgubljenih človeških virov, s katerimi bodo ponudile konkretno podporo usposabljanju strokovnjakov v ključnih sektorjih, prizadetih zaradi odhoda nadarjenega kadra; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo mehanizme, smernice in druga orodja za spodbujanje krožne in začasne migracije, v sodelovanju z izvornimi državami pa tudi ukrepe za nadomestitev izgubljenih človeških virov, s katerimi bodo ponudile konkretno podporo usposabljanju strokovnjakov v ključnih sektorjih, prizadetih zaradi odhoda nadarjenega kadra;

| 18. | izraža zadovoljstvo nad tem, da se je z besedilom o modri karti odprla pot skupni politiki s področja zakonitega priseljevanja, vseeno pa države članice poziva, naj si še bolj prizadevajo za skupna pravila o politiki priseljevanja, ki ne bo omejena zgolj na visoko kvalificirane delavce; |
| --- | --- |

18.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se je z besedilom o modri karti odprla pot skupni politiki s področja zakonitega priseljevanja, vseeno pa države članice poziva, naj si še bolj prizadevajo za skupna pravila o politiki priseljevanja, ki ne bo omejena zgolj na visoko kvalificirane delavce;

| 19. | izraža zadovoljstvo nad sprejetjem modre karte, ki opredeljuje pogoje za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve na visokokvalificirana delovna mesta, in Komisijo poziva, naj kmalu pripravi predloge za druge kategorije dela, med drugim zato, da bi bolje kljubovali nedovoljenemu priseljevanju in izkoriščanju priseljencev z neurejenim statusom; |
| --- | --- |

19.

izraža zadovoljstvo nad sprejetjem modre karte, ki opredeljuje pogoje za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve na visokokvalificirana delovna mesta, in Komisijo poziva, naj kmalu pripravi predloge za druge kategorije dela, med drugim zato, da bi bolje kljubovali nedovoljenemu priseljevanju in izkoriščanju priseljencev z neurejenim statusom;

| 20. | poziva k novim ukrepom, ki bi študentom in raziskovalcem še dodatno olajšali sprejem in gibanje znotraj EU; |
| --- | --- |

20.

poziva k novim ukrepom, ki bi študentom in raziskovalcem še dodatno olajšali sprejem in gibanje znotraj EU;

| 21. | opozarja na pomen priznavanja usposobljenosti priseljencev, pri čemer je treba zlasti upoštevati formalne, neformalne in priložnostne kvalifikacije, pridobljene v državi izvora; meni, da se bo s takim priznavanjem mogoče boriti proti zanemarjanju znanja in sposobnosti delavcev, saj morajo priseljenci pogosto opravljati dela, za katera so preveč usposobljeni, kar je zlasti pogosto pri ženskah; |
| --- | --- |

21.

opozarja na pomen priznavanja usposobljenosti priseljencev, pri čemer je treba zlasti upoštevati formalne, neformalne in priložnostne kvalifikacije, pridobljene v državi izvora; meni, da se bo s takim priznavanjem mogoče boriti proti zanemarjanju znanja in sposobnosti delavcev, saj morajo priseljenci pogosto opravljati dela, za katera so preveč usposobljeni, kar je zlasti pogosto pri ženskah;

| 22. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih dokumentih na to temo upošteva vprašanje priznavanja usposobljenosti in spodbujanja vseživljenjskega učenja ter hkrati zagotovi, da bodo države članice priseljencem ponudile možnost učenja jezika države gostiteljice kot oblike družbenega, poklicnega in kulturnega vključevanja v Evropsko unijo in jim omogočile, da bodo lažje podpirali razvoj svojih otrok; poziva tudi Komisijo, naj uporabi rezultate posvetovanj o jezikovnem izobraževanju otrok migrantov ter o učenju jezika in kulture države izvora v državi članici prebivališča, ter poziva, naj okvir, ki bo predlagan, spoštuje načela subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj v prihodnjih dokumentih na to temo upošteva vprašanje priznavanja usposobljenosti in spodbujanja vseživljenjskega učenja ter hkrati zagotovi, da bodo države članice priseljencem ponudile možnost učenja jezika države gostiteljice kot oblike družbenega, poklicnega in kulturnega vključevanja v Evropsko unijo in jim omogočile, da bodo lažje podpirali razvoj svojih otrok; poziva tudi Komisijo, naj uporabi rezultate posvetovanj o jezikovnem izobraževanju otrok migrantov ter o učenju jezika in kulture države izvora v državi članici prebivališča, ter poziva, naj okvir, ki bo predlagan, spoštuje načela subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 23. | znova opominja, da je omrežje EURES eden od ustreznih instrumentov za zagotovitev preglednega, odgovornega in učinkovitega ujemanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela; zato predlaga razširitev koncepta omrežja EURES, da bi tako olajšali stik med evropskimi delodajalci, ki iščejo delavce s točno določenimi kvalifikacijami, in kandidati za zadevno zaposlitev iz tretjih držav; predlaga, da se kot osnova za tako širitev omrežja EURES uporabijo posebna središča (ki že obstajajo ali jih je treba šele ustanoviti) ali predstavništva EU v tretjih državah ter da se zagotovi neprekinjeno usmerjevalno delo in razširitev tega dela, kar zadeva orodja in podporo za neodvisno zaposlovanje ali financiranje z mikrokrediti; poudarja, da potreba Evrope po visoko kvalificirani delovni sili ne bi smela povzročiti bega možganov iz tretjih držav, kar bi škodilo njihovim razvijajočim se gospodarstvom in socialni infrastrukturi; |
| --- | --- |

23.

znova opominja, da je omrežje EURES eden od ustreznih instrumentov za zagotovitev preglednega, odgovornega in učinkovitega ujemanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela; zato predlaga razširitev koncepta omrežja EURES, da bi tako olajšali stik med evropskimi delodajalci, ki iščejo delavce s točno določenimi kvalifikacijami, in kandidati za zadevno zaposlitev iz tretjih držav; predlaga, da se kot osnova za tako širitev omrežja EURES uporabijo posebna središča (ki že obstajajo ali jih je treba šele ustanoviti) ali predstavništva EU v tretjih državah ter da se zagotovi neprekinjeno usmerjevalno delo in razširitev tega dela, kar zadeva orodja in podporo za neodvisno zaposlovanje ali financiranje z mikrokrediti; poudarja, da potreba Evrope po visoko kvalificirani delovni sili ne bi smela povzročiti bega možganov iz tretjih držav, kar bi škodilo njihovim razvijajočim se gospodarstvom in socialni infrastrukturi;

| 24. | meni, da bi morali priseljenci iz tako imenovanih tretjih držav imeti pravico do mobilnosti znotraj EU, da bi se lahko – kot zakoniti prebivalci države članice – zaposlili kot obmejni delavci v drugi državi članici, ne da bi morali zaprositi za delovno dovoljenje, ter da bi bilo treba takim priseljencem kot delojemalcem zagotoviti popolno svobodo gibanja po petih letih zakonitega bivanja v državi članici; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morali priseljenci iz tako imenovanih tretjih držav imeti pravico do mobilnosti znotraj EU, da bi se lahko – kot zakoniti prebivalci države članice – zaposlili kot obmejni delavci v drugi državi članici, ne da bi morali zaprositi za delovno dovoljenje, ter da bi bilo treba takim priseljencem kot delojemalcem zagotoviti popolno svobodo gibanja po petih letih zakonitega bivanja v državi članici;

| 25. | opozarja na zamisel o tem, da je pri upravljanju potreb trga dela pomembno usklajevanje med lokalnimi, regionalnimi (ki so predvsem odgovorni za usposabljanje), nacionalnimi in evropskimi organi, in sicer v duhu načela prednostne obravnave v Skupnosti; poudarja, da je tako sodelovanje nujno potrebno za učinkovito izvajanje politike priseljevanja, s katero bo mogoče odpraviti pomanjkanje delovne sile, ki ga beležijo nekateri sektorji in države članice, ter za učinkovito in ustrezno vključevanje priseljencev; |
| --- | --- |

25.

opozarja na zamisel o tem, da je pri upravljanju potreb trga dela pomembno usklajevanje med lokalnimi, regionalnimi (ki so predvsem odgovorni za usposabljanje), nacionalnimi in evropskimi organi, in sicer v duhu načela prednostne obravnave v Skupnosti; poudarja, da je tako sodelovanje nujno potrebno za učinkovito izvajanje politike priseljevanja, s katero bo mogoče odpraviti pomanjkanje delovne sile, ki ga beležijo nekateri sektorji in države članice, ter za učinkovito in ustrezno vključevanje priseljencev;

| 26. | poziva Komisijo, naj v državah izvora poskrbi za boljše obveščanje o možnostih zakonitih migracij ter o pravicah in obveznostih migrantov, ko ti prispejo v EU; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v državah izvora poskrbi za boljše obveščanje o možnostih zakonitih migracij ter o pravicah in obveznostih migrantov, ko ti prispejo v EU;

| 27. | poziva države članice, naj primerno uporabijo mehanizme financiranja Skupnosti, povezane s politiko priseljevanja, da se ustvarijo nova in boljša delovna mesta za migrante; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj primerno uporabijo mehanizme financiranja Skupnosti, povezane s politiko priseljevanja, da se ustvarijo nova in boljša delovna mesta za migrante;

Vključevanje

| 28. | poudarja, da vključevanje krepi kulturno raznolikost v EU in mora temeljiti na socialnem vključevanju, boju proti diskriminaciji, enakih možnostih, predvsem prek možnosti dostopa do zdravstva, izobrazbe, jezikovnega izobraževanja in zaposlitve; meni, da bi morale politike vključevanja temeljiti na ustreznih inovativnih programih, in priznava bistveno vlogo, ki jo imajo pri vključevanju migrantov lokalni in regionalni organi, sindikati, organizacije migrantov ter poklicne zveze in združenja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da vključevanje krepi kulturno raznolikost v EU in mora temeljiti na socialnem vključevanju, boju proti diskriminaciji, enakih možnostih, predvsem prek možnosti dostopa do zdravstva, izobrazbe, jezikovnega izobraževanja in zaposlitve; meni, da bi morale politike vključevanja temeljiti na ustreznih inovativnih programih, in priznava bistveno vlogo, ki jo imajo pri vključevanju migrantov lokalni in regionalni organi, sindikati, organizacije migrantov ter poklicne zveze in združenja;

| 29. | podpira prizadevanja za vključevanje držav članic, zakonitih migrantov in upravičencev do mednarodne zaščite ob upoštevanju identitete in vrednot EU in njenih držav članic, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, pravne države, demokracije, strpnosti in enakosti, svobode mišljenja in obveznega šolanja otrok; opozarja, da je vključevanje proces, ki poteka v obeh smereh ter zahteva prilagajanje priseljencev in prebivalcev gostujoče države, kot je opredeljeno v skupnih osnovnih načelih, ki jih je sprejel Svet, prav tako pa ima lahko koristi od izmenjave najboljših praks; priznava, da je vključevanje težje izvedljivo v državah članicah, ki se zaradi svoje geografske lege soočajo z velikim migracijskim pritiskom, čeprav mora tudi tam ostati cilj; zato poziva druge države članice, naj vzporedno s spodbujanjem zakonite migracije prispevajo k zmanjšanju pritiskov v duhu solidarnosti in s tem omogočijo lažje vključevanje upravičencev do mednarodne zaščite, ki živijo v državah članicah EU; |
| --- | --- |

29.

podpira prizadevanja za vključevanje držav članic, zakonitih migrantov in upravičencev do mednarodne zaščite ob upoštevanju identitete in vrednot EU in njenih držav članic, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, pravne države, demokracije, strpnosti in enakosti, svobode mišljenja in obveznega šolanja otrok; opozarja, da je vključevanje proces, ki poteka v obeh smereh ter zahteva prilagajanje priseljencev in prebivalcev gostujoče države, kot je opredeljeno v skupnih osnovnih načelih, ki jih je sprejel Svet, prav tako pa ima lahko koristi od izmenjave najboljših praks; priznava, da je vključevanje težje izvedljivo v državah članicah, ki se zaradi svoje geografske lege soočajo z velikim migracijskim pritiskom, čeprav mora tudi tam ostati cilj; zato poziva druge države članice, naj vzporedno s spodbujanjem zakonite migracije prispevajo k zmanjšanju pritiskov v duhu solidarnosti in s tem omogočijo lažje vključevanje upravičencev do mednarodne zaščite, ki živijo v državah članicah EU;

| 30. | poudarja, da je dober proces vključevanja najboljše orodje za odpravo nezaupanja in sumničavosti med domačimi prebivalci in migranti, nujen pa je tudi za odpravo ksenofobičnih idej ali dejanj; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je dober proces vključevanja najboljše orodje za odpravo nezaupanja in sumničavosti med domačimi prebivalci in migranti, nujen pa je tudi za odpravo ksenofobičnih idej ali dejanj;

| 31. | spodbuja razvoj vzajemnih učnih mehanizmov in izmenjavo najboljših praks med državami članicami, da bi okrepili zmožnost držav gostiteljic za upravljanje vedno večje raznolikosti, ter sistem skupnih kazalnikov in ustrezno statistično zmogljivost, ki jo bodo države članice uporabile za oceno rezultatov politike priseljevanja; |
| --- | --- |

31.

spodbuja razvoj vzajemnih učnih mehanizmov in izmenjavo najboljših praks med državami članicami, da bi okrepili zmožnost držav gostiteljic za upravljanje vedno večje raznolikosti, ter sistem skupnih kazalnikov in ustrezno statistično zmogljivost, ki jo bodo države članice uporabile za oceno rezultatov politike priseljevanja;

| 32. | opozarja, da ključni element predstavlja vključevanje organizacij migrantov, ki igrajo pomembno vlogo v procesu vključevanja, saj migrantom nudijo možnost demokratičnega sodelovanja; poziva države članice, naj omogočijo sisteme za podporo civilne družbe v procesu vključevanja, tako da se migrantom omogoči, da so prisotni v civilnem in političnem življenju družbe gostiteljice, da sodelujejo v političnih strankah in sindikatih ter da lahko volijo na lokalnih volitvah; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da ključni element predstavlja vključevanje organizacij migrantov, ki igrajo pomembno vlogo v procesu vključevanja, saj migrantom nudijo možnost demokratičnega sodelovanja; poziva države članice, naj omogočijo sisteme za podporo civilne družbe v procesu vključevanja, tako da se migrantom omogoči, da so prisotni v civilnem in političnem življenju družbe gostiteljice, da sodelujejo v političnih strankah in sindikatih ter da lahko volijo na lokalnih volitvah;

| 33. | izraža zadovoljstvo nad pobudo Komisije in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za bolj usklajene politike vključevanja v obliki evropskega foruma vključevanja, kjer dejavno sodelujejo družbene organizacije in združenja priseljencev s ciljem izmenjave izkušenj in oblikovanja priporočil; poziva države članice, naj uskladijo svoja prizadevanja s področja vključevanja in si izmenjajo primere dobre prakse iz nacionalnih integracijskih načrtov; |
| --- | --- |

33.

izraža zadovoljstvo nad pobudo Komisije in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za bolj usklajene politike vključevanja v obliki evropskega foruma vključevanja, kjer dejavno sodelujejo družbene organizacije in združenja priseljencev s ciljem izmenjave izkušenj in oblikovanja priporočil; poziva države članice, naj uskladijo svoja prizadevanja s področja vključevanja in si izmenjajo primere dobre prakse iz nacionalnih integracijskih načrtov;

| 34. | poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi zagotovi finančno podporo za strukturno in kulturno vključevanje priseljencev tudi s pomočjo izvajanja programov EU, kot so Vseživljenjsko učenje, Evropa za državljane, Mladi v akciji in Kultura 2007; ugotavlja, da so učitelji v večini primerov slabo pripravljeni na delo z velikim številom priseljenskih otrok v razredih in poziva k boljšemu usposabljanju učiteljev in k primerni finančni podpori; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi zagotovi finančno podporo za strukturno in kulturno vključevanje priseljencev tudi s pomočjo izvajanja programov EU, kot so Vseživljenjsko učenje, Evropa za državljane, Mladi v akciji in Kultura 2007; ugotavlja, da so učitelji v večini primerov slabo pripravljeni na delo z velikim številom priseljenskih otrok v razredih in poziva k boljšemu usposabljanju učiteljev in k primerni finančni podpori;

| 35. | opozarja, da imajo programi šolanja in vseživljenjskega učenja z razvijanjem sposobnosti, posebej jezikovnih, pomembno vlogo v procesu vključevanja; meni, da bi moralo biti neovirano sodelovanje pri programih šolanja in vseživljenjskemu učenju pravica in priložnost za novo prispele priseljence; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da imajo programi šolanja in vseživljenjskega učenja z razvijanjem sposobnosti, posebej jezikovnih, pomembno vlogo v procesu vključevanja; meni, da bi moralo biti neovirano sodelovanje pri programih šolanja in vseživljenjskemu učenju pravica in priložnost za novo prispele priseljence;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo protidiskriminacijske politike, vključno s tistimi, ki jih izvajajo javni organi; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo protidiskriminacijske politike, vključno s tistimi, ki jih izvajajo javni organi;

| 37. | poziva države članice, naj spoštujejo in podpirajo ustrezne direktive Sveta 2000/78/ES (17), 2000/43/ES (18) in 2004/113/ES (19), katerih namen je preprečevati diskriminacijo; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj spoštujejo in podpirajo ustrezne direktive Sveta 2000/78/ES (17), 2000/43/ES (18) in 2004/113/ES (19), katerih namen je preprečevati diskriminacijo;

| 38. | poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je dne 18. decembra 1990 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov (20); |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je dne 18. decembra 1990 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov (20);

| 39. | poziva Komisijo, da zbere podatke o priseljevanju v EU, povezane s spolom, in se z Evropskim inštitutom za enakost med spoloma dogovori za njihovo analizo, zato da bi dodatno poudarili posebne potrebe in težave priseljenk ter najprimernejše metode za njihovo vključevanje v družbe držav gostiteljic; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, da zbere podatke o priseljevanju v EU, povezane s spolom, in se z Evropskim inštitutom za enakost med spoloma dogovori za njihovo analizo, zato da bi dodatno poudarili posebne potrebe in težave priseljenk ter najprimernejše metode za njihovo vključevanje v družbe držav gostiteljic;

| 40. | poziva države članice, naj pri oblikovanju svojih politik vključevanja ustrezno upoštevajo razsežnost spola ter poseben položaj in potrebe priseljenih žensk. |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj pri oblikovanju svojih politik vključevanja ustrezno upoštevajo razsežnost spola ter poseben položaj in potrebe priseljenih žensk.

| 41. | poziva države članice, naj zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic priseljenk, ne glede na to, ali je njihov status zakonit; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic priseljenk, ne glede na to, ali je njihov status zakonit;

| 42. | poziva države članice, naj podprejo kampanje ozaveščanja za priseljenke, katerih namen je informirati priseljenke o njihovih pravicah, možnostih izobraževanja in učenja jezika, strokovnega usposabljanja ter dostopa do zaposlitve, ter preprečujejo prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov ter druge oblike fizičnega in psihičnega nasilja; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj podprejo kampanje ozaveščanja za priseljenke, katerih namen je informirati priseljenke o njihovih pravicah, možnostih izobraževanja in učenja jezika, strokovnega usposabljanja ter dostopa do zaposlitve, ter preprečujejo prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov ter druge oblike fizičnega in psihičnega nasilja;

Varnost in priseljevanje

Celovito upravljanje meja

| 43. | poudarja, da je potreben obsežen osrednji načrt, ki bi opredelil splošne cilje in strukturo strategije upravljanja meja EU, vključno s podrobnostmi o tem, kako naj bi se vsi sorodni programi in sistemi na tem področju optimizirali; poziva Komisijo, naj analizira učinkovitost obstoječih sistemov za upravljanje meja v državah članicah, da bi dosegli najprimernejše sinergije med njimi in pridobili dodatne informacije glede stroškovne učinkovitosti novih predlaganih sistemov; Komisijo poziva še, naj analizira učinkovitost sistema vstopa/izstopa, elektronskega sistema za odobritev potovanj, avtomatiziranega sistema kontrole na mejnih prehodih in programa za registrirane potnike v okviru celovitega upravljanja meja v EU; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je potreben obsežen osrednji načrt, ki bi opredelil splošne cilje in strukturo strategije upravljanja meja EU, vključno s podrobnostmi o tem, kako naj bi se vsi sorodni programi in sistemi na tem področju optimizirali; poziva Komisijo, naj analizira učinkovitost obstoječih sistemov za upravljanje meja v državah članicah, da bi dosegli najprimernejše sinergije med njimi in pridobili dodatne informacije glede stroškovne učinkovitosti novih predlaganih sistemov; Komisijo poziva še, naj analizira učinkovitost sistema vstopa/izstopa, elektronskega sistema za odobritev potovanj, avtomatiziranega sistema kontrole na mejnih prehodih in programa za registrirane potnike v okviru celovitega upravljanja meja v EU;

| 44. | poudarja, da je za celovito upravljanje meja treba najti pravo ravnovesje med zagotovitvijo prostega gibanja vedno večjega števila oseb, ki prečkajo mejo, in zagotovitvijo večje varnosti za državljane EU; ne zanika, da uporaba podatkov nudi jasne prednosti; hkrati pa meni, da je zaupanje javnosti v vladne ukrepe mogoče ohraniti samo, če so glede varstva podatkov zagotovljeni zaščitni ukrepi, nadzor in pritožbeni mehanizmi; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je za celovito upravljanje meja treba najti pravo ravnovesje med zagotovitvijo prostega gibanja vedno večjega števila oseb, ki prečkajo mejo, in zagotovitvijo večje varnosti za državljane EU; ne zanika, da uporaba podatkov nudi jasne prednosti; hkrati pa meni, da je zaupanje javnosti v vladne ukrepe mogoče ohraniti samo, če so glede varstva podatkov zagotovljeni zaščitni ukrepi, nadzor in pritožbeni mehanizmi;

| 45. | poziva k oceni izvedljivosti celovitega štiristranskega pristopa, kjer bi bile sistematično opravljene kontrole na vsaki stopnji, ko bi priseljenci pripotovali v EU; |
| --- | --- |

45.

poziva k oceni izvedljivosti celovitega štiristranskega pristopa, kjer bi bile sistematično opravljene kontrole na vsaki stopnji, ko bi priseljenci pripotovali v EU;

| 46. | poudarja, da bi morali strategijo EU za meje spremljati tudi konkretni ukrepi, usmerjeni h krepitvi meja tretjih držav v okviru partnerstva med Afriko in EU in evropske sosedske politike (vzhodno partnerstvo, EUROMED); |
| --- | --- |

46.

poudarja, da bi morali strategijo EU za meje spremljati tudi konkretni ukrepi, usmerjeni h krepitvi meja tretjih držav v okviru partnerstva med Afriko in EU in evropske sosedske politike (vzhodno partnerstvo, EUROMED);

| 47. | poziva k nadomestitvi sedanjih nacionalnih schengenskih vizumov z enotnimi evropskimi schengenskimi vizumi, ki bodo omogočili enako obravnavo vseh prosilcev za vizume; želi biti obveščen o natančnem časovnem razporedu in podrobnostih študije o politiki in tehnične študije Komisije, kjer bodo analizirani izvedljivost, praktične posledice in vplivi sistema, ki od državljanov tretjih držav zahteva pridobitev elektronskega dovoljenja za potovanje, preden odpotujejo na ozemlje EU (elektronski sistem za odobritev potovanja, ESTA); poziva k izboljšanju sodelovanja med konzulati držav članic in k postopni vzpostavitvi skupnih konzularnih služb za vizume; |
| --- | --- |

47.

poziva k nadomestitvi sedanjih nacionalnih schengenskih vizumov z enotnimi evropskimi schengenskimi vizumi, ki bodo omogočili enako obravnavo vseh prosilcev za vizume; želi biti obveščen o natančnem časovnem razporedu in podrobnostih študije o politiki in tehnične študije Komisije, kjer bodo analizirani izvedljivost, praktične posledice in vplivi sistema, ki od državljanov tretjih držav zahteva pridobitev elektronskega dovoljenja za potovanje, preden odpotujejo na ozemlje EU (elektronski sistem za odobritev potovanja, ESTA); poziva k izboljšanju sodelovanja med konzulati držav članic in k postopni vzpostavitvi skupnih konzularnih služb za vizume;

| 48. | poziva Svet, naj sprejme mehanizme, temelječe na solidarnosti med državami članicami, da se porazdeli breme, ki nastaja zaradi nadzora mej, ter naj usklajuje nacionalne politike držav članic; |
| --- | --- |

48.

poziva Svet, naj sprejme mehanizme, temelječe na solidarnosti med državami članicami, da se porazdeli breme, ki nastaja zaradi nadzora mej, ter naj usklajuje nacionalne politike držav članic;

Nedovoljene migracije

| 49. | meni, da je učinkovit boj proti nedovoljenemu priseljevanju bistveni del celovite migracijske politike EU in zato obžaluje, da države članice s svojo nezmožnostjo, da bi resnično sodelovale v skupno korist, ovirajo učinkovito odločanje na tem področju; |
| --- | --- |

49.

meni, da je učinkovit boj proti nedovoljenemu priseljevanju bistveni del celovite migracijske politike EU in zato obžaluje, da države članice s svojo nezmožnostjo, da bi resnično sodelovale v skupno korist, ovirajo učinkovito odločanje na tem področju;

| 50. | izraža pretresenost ob tragedijah ljudi zaradi nezakonitega priseljevanja po morskih poteh, zlasti na južnih morskih mejah Unije, kjer se ljudje v čolnih podajo na nevarno pot od afriške obale proti Evropi; odločno poziva k nujnim ukrepom, da bi takšne tragedije zaustavili enkrat za vselej ter okrepili dialog in sodelovanje z državami izvora; |
| --- | --- |

50.

izraža pretresenost ob tragedijah ljudi zaradi nezakonitega priseljevanja po morskih poteh, zlasti na južnih morskih mejah Unije, kjer se ljudje v čolnih podajo na nevarno pot od afriške obale proti Evropi; odločno poziva k nujnim ukrepom, da bi takšne tragedije zaustavili enkrat za vselej ter okrepili dialog in sodelovanje z državami izvora;

| 51. | opozarja, da z nedovoljenim priseljevanjem pogosto upravljajo kriminalne mreže in da so se doslej pri tem izkazale kot uspešnejše od skupnih evropskih ukrepov; je prepričan, da so take mreže krive za smrt več sto ljudi, ki vsako leto izgubijo življenje na morju; opozarja, da imajo države članice ob spoštovanju mednarodnih obveznosti skupno odgovornost pri reševanju življenj na morju; zato poziva Komisijo in Svet, naj okrepita svoja prizadevanja v boju proti organiziranemu kriminal, trgovini z ljudmi in tihotapljenju, ki poteka na različnih delih EU, ter si zlasti prizadevata za uničenje vseh mrež, za kar se je treba spopasti ne le s tihotapci, ki so zgolj vidni izvajalski člen v verigi, pač pa tudi z vrhom piramide, ki se najbolj okorišča s temi kriminalnimi aktivnostmi; |
| --- | --- |

51.

opozarja, da z nedovoljenim priseljevanjem pogosto upravljajo kriminalne mreže in da so se doslej pri tem izkazale kot uspešnejše od skupnih evropskih ukrepov; je prepričan, da so take mreže krive za smrt več sto ljudi, ki vsako leto izgubijo življenje na morju; opozarja, da imajo države članice ob spoštovanju mednarodnih obveznosti skupno odgovornost pri reševanju življenj na morju; zato poziva Komisijo in Svet, naj okrepita svoja prizadevanja v boju proti organiziranemu kriminal, trgovini z ljudmi in tihotapljenju, ki poteka na različnih delih EU, ter si zlasti prizadevata za uničenje vseh mrež, za kar se je treba spopasti ne le s tihotapci, ki so zgolj vidni izvajalski člen v verigi, pač pa tudi z vrhom piramide, ki se najbolj okorišča s temi kriminalnimi aktivnostmi;

| 52. | poziva Komisijo, naj v državah tranzita in izvora okrepi programe ozaveščanja o nevarnostih nedovoljenih migracij; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj v državah tranzita in izvora okrepi programe ozaveščanja o nevarnostih nedovoljenih migracij;

| 53. | pozdravlja novo direktivo o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, in meni, da je to učinkovito orodje za zaviranje izkoriščanja delavcev migrantov in zmanjšanje privlačnosti enega glavnih dejavnikov, ki spodbujajo nedovoljene migracije; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja novo direktivo o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU, in meni, da je to učinkovito orodje za zaviranje izkoriščanja delavcev migrantov in zmanjšanje privlačnosti enega glavnih dejavnikov, ki spodbujajo nedovoljene migracije;

| 54. | odločno poziva države članice, naj ne odlašajo s prenosom nove direktive, ki določa kazni za delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence; |
| --- | --- |

54.

odločno poziva države članice, naj ne odlašajo s prenosom nove direktive, ki določa kazni za delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence;

| 55. | meni, da je bistveno spodbuditi pot dialoga z državami izvora in z njimi skleniti sporazume o sodelovanju ter tako odpraviti nečloveški in katastrofalni pojav nedovoljenih migracij; |
| --- | --- |

55.

meni, da je bistveno spodbuditi pot dialoga z državami izvora in z njimi skleniti sporazume o sodelovanju ter tako odpraviti nečloveški in katastrofalni pojav nedovoljenih migracij;

| 56. | meni, da Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX), kljub večkratnemu povečanju njenih proračunskih sredstev na pobudo Parlamenta, še vedno ne more zagotavljati zadostnega usklajevanja nadzora na zunanjih mejah Unije, predvsem zaradi omejenega mandata in pomanjkanja prizadevanj za vključitev tretjih držav, zlasti v zvezi s pomorskimi operacijami; |
| --- | --- |

56.

meni, da Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX), kljub večkratnemu povečanju njenih proračunskih sredstev na pobudo Parlamenta, še vedno ne more zagotavljati zadostnega usklajevanja nadzora na zunanjih mejah Unije, predvsem zaradi omejenega mandata in pomanjkanja prizadevanj za vključitev tretjih držav, zlasti v zvezi s pomorskimi operacijami;

| 57. | pozdravlja pobudo Komisije o predlogu revizije mandata agencije FRONTEX in meni, da je treba agencijo nujno okrepiti, zlasti z razširitvijo njenih usklajevalnih zmogljivosti in sposobnosti, da na zahtevo zadevnih držav članic usklajuje stalne misije na območjih, ki se soočajo z velikim migracijskim pritiskom, in njenih zmogljivosti, da sodeluje s tretjimi državami; meni, da je treba pozornost nameniti tudi večanju zmogljivosti agencije FRONTEX za analiziranje tveganj in zbiranje obveščevalnih podatkov; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja pobudo Komisije o predlogu revizije mandata agencije FRONTEX in meni, da je treba agencijo nujno okrepiti, zlasti z razširitvijo njenih usklajevalnih zmogljivosti in sposobnosti, da na zahtevo zadevnih držav članic usklajuje stalne misije na območjih, ki se soočajo z velikim migracijskim pritiskom, in njenih zmogljivosti, da sodeluje s tretjimi državami; meni, da je treba pozornost nameniti tudi večanju zmogljivosti agencije FRONTEX za analiziranje tveganj in zbiranje obveščevalnih podatkov;

| 58. | meni, da agencija FRONTEX za učinkovito izpolnitev svojega mandata potrebuje vsa ustrezna sredstva, ne le finančna, in poziva k uvajanju novih tehnologij za boj proti nedovoljenim migracijam in države članice, naj povečajo nabor tehničnih sredstev, ki jih dajo na voljo, Komisija pa naj pripravi zakonodajne predloge za uvedbo obvezne solidarnosti na isti podlagi kot je predvidena za skupine za hitro posredovanje na mejah (RABIT); |
| --- | --- |

58.

meni, da agencija FRONTEX za učinkovito izpolnitev svojega mandata potrebuje vsa ustrezna sredstva, ne le finančna, in poziva k uvajanju novih tehnologij za boj proti nedovoljenim migracijam in države članice, naj povečajo nabor tehničnih sredstev, ki jih dajo na voljo, Komisija pa naj pripravi zakonodajne predloge za uvedbo obvezne solidarnosti na isti podlagi kot je predvidena za skupine za hitro posredovanje na mejah (RABIT);

| 59. | poziva agencijo FRONTEX in Komisijo, naj opravita študijo z oceno možnosti agencije, da pridobi svojo opremo, in o zahtevah za morebitno nadgradnjo operacij agencije na morju v obalno stražo EU, ki pa ne bi vplivala na pristojnost držav članic za nadzor njihovih meja; |
| --- | --- |

59.

poziva agencijo FRONTEX in Komisijo, naj opravita študijo z oceno možnosti agencije, da pridobi svojo opremo, in o zahtevah za morebitno nadgradnjo operacij agencije na morju v obalno stražo EU, ki pa ne bi vplivala na pristojnost držav članic za nadzor njihovih meja;

| 60. | meni, da je agencija FRONTEX lahko v celoti učinkovita samo ob okrepitvi dopolnilnih ukrepov, kot sta ponovni sprejem in sodelovanje s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem podpira agencijo FRONTEX; |
| --- | --- |

60.

meni, da je agencija FRONTEX lahko v celoti učinkovita samo ob okrepitvi dopolnilnih ukrepov, kot sta ponovni sprejem in sodelovanje s tretjimi državami; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem podpira agencijo FRONTEX;

| 61. | podpira ustanovitev specializiranih uradov agencije FRONTEX, s čimer se upoštevajo in bolje ocenijo posebne razmere na mejah, ki so posebej izpostavljene, zlasti glede kopenskih meja na vzhodu in morskih meja na jugu; |
| --- | --- |

61.

podpira ustanovitev specializiranih uradov agencije FRONTEX, s čimer se upoštevajo in bolje ocenijo posebne razmere na mejah, ki so posebej izpostavljene, zlasti glede kopenskih meja na vzhodu in morskih meja na jugu;

| 62. | ugotavlja, da so razlike v razlagi pravnih pojmov, razlagi mednarodnega pomorskega prava ter razlike v nacionalnih zakonodajah in postopkih ovirale operacije agencije FRONTEX; poziva k izvedbi celovitih študij, da bi poiskali skupni pristop in zgladili nasprotja med nacionalnimi zakonodajami in postopki; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da so razlike v razlagi pravnih pojmov, razlagi mednarodnega pomorskega prava ter razlike v nacionalnih zakonodajah in postopkih ovirale operacije agencije FRONTEX; poziva k izvedbi celovitih študij, da bi poiskali skupni pristop in zgladili nasprotja med nacionalnimi zakonodajami in postopki;

| 63. | poziva k nadaljnjemu in stalnemu sodelovanju med agencijo FRONTEX ter nacionalnimi organi in agencijami; |
| --- | --- |

63.

poziva k nadaljnjemu in stalnemu sodelovanju med agencijo FRONTEX ter nacionalnimi organi in agencijami;

| 64. | poziva k nadaljnjemu razvoju zasnove evropskega sistema za nadzorovanje meja (EUROSUR), tudi z izboljšanjem sodelovanja med državami članicami; |
| --- | --- |

64.

poziva k nadaljnjemu razvoju zasnove evropskega sistema za nadzorovanje meja (EUROSUR), tudi z izboljšanjem sodelovanja med državami članicami;

| 65. | ugotavlja, da ribiči, zasebna plovila in delavci na morju iz zasebnega sektorja velikokrat srečajo nezakonite priseljence, preden jih najdejo državne pomorske sile; poudarja, da je treba te osebe natančneje obvestiti o njihovih dolžnostih v skladu z mednarodnim pravom, po katerih morajo pomagati priseljencem v sili, in poziva k mehanizmu nadomestil za neopravljeno delo zaradi reševalnih operacij; |
| --- | --- |

65.

ugotavlja, da ribiči, zasebna plovila in delavci na morju iz zasebnega sektorja velikokrat srečajo nezakonite priseljence, preden jih najdejo državne pomorske sile; poudarja, da je treba te osebe natančneje obvestiti o njihovih dolžnostih v skladu z mednarodnim pravom, po katerih morajo pomagati priseljencem v sili, in poziva k mehanizmu nadomestil za neopravljeno delo zaradi reševalnih operacij;

| 66. | poudarja, da so nedvomno potrebni zanesljivi statistični podatki, da bi oblikovali konkretna orodja za boj proti nedovoljenim migracijam na ravni EU, in poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za pridobitev teh statističnih podatkov; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da so nedvomno potrebni zanesljivi statistični podatki, da bi oblikovali konkretna orodja za boj proti nedovoljenim migracijam na ravni EU, in poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za pridobitev teh statističnih podatkov;

Vračanje

| 67. | meni, da bi morali migranti, ki niso upravičeni do mednarodne zaščite ali nedovoljeno prebivajo na ozemlju držav članic, zapustiti ozemlje Evropske unije; v zvezi s tem je seznanjen s sprejetjem Direktive o vračanju in države članice poziva, naj pri njenem prenosu vseeno ohranijo določbe, ki so po njihovem domačem pravu ugodnejše; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo vračanje potekalo v skladu z zakoni in ob spoštovanju dostojanstva udeleženih oseb, ustrezno prednost pa naj ima prostovoljno vračanje; |
| --- | --- |

67.

meni, da bi morali migranti, ki niso upravičeni do mednarodne zaščite ali nedovoljeno prebivajo na ozemlju držav članic, zapustiti ozemlje Evropske unije; v zvezi s tem je seznanjen s sprejetjem Direktive o vračanju in države članice poziva, naj pri njenem prenosu vseeno ohranijo določbe, ki so po njihovem domačem pravu ugodnejše; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo vračanje potekalo v skladu z zakoni in ob spoštovanju dostojanstva udeleženih oseb, ustrezno prednost pa naj ima prostovoljno vračanje;

| 68. | poziva k ustanovitvi sistema služb za svetovanje o vračanju, ki bi delovale v zaprtih in odprtih nastanitvenih centrih in bi služile kot kontaktne točke za osebe, ki želijo zvedeti več o pomoči pri vračanju; |
| --- | --- |

68.

poziva k ustanovitvi sistema služb za svetovanje o vračanju, ki bi delovale v zaprtih in odprtih nastanitvenih centrih in bi služile kot kontaktne točke za osebe, ki želijo zvedeti več o pomoči pri vračanju;

| 69. | poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme spremljanja in pomoči za ponovno vključitev v družbo in delovno okolje v državah izvora za migrante, ki so se morali vrniti; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme spremljanja in pomoči za ponovno vključitev v družbo in delovno okolje v državah izvora za migrante, ki so se morali vrniti;

| 70. | poziva države članice, naj lastno politiko ponovnega sprejema prednostno umestijo v skupno politiko in tega vprašanja ne urejajo zgolj z dvostranskimi sporazumi; |
| --- | --- |

70.

poziva države članice, naj lastno politiko ponovnega sprejema prednostno umestijo v skupno politiko in tega vprašanja ne urejajo zgolj z dvostranskimi sporazumi;

| 71. | v zvezi s sporazumi o ponovnem sprejemu zahteva, da so Parlament in njegovi pristojni odbori redno obveščeni o vseh fazah razprav s tretjimi državami in morebitnih ovirah, na katere naletijo pogajalci; |
| --- | --- |

71.

v zvezi s sporazumi o ponovnem sprejemu zahteva, da so Parlament in njegovi pristojni odbori redno obveščeni o vseh fazah razprav s tretjimi državami in morebitnih ovirah, na katere naletijo pogajalci;

| 72. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice s tretjimi državami imele samo dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu, ki bodo v celoti zagotavljali spoštovanje človekovih pravic ponovno sprejetih oseb, ter da so podpisale Ženevsko konvencijo iz leta 1951; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice s tretjimi državami imele samo dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu, ki bodo v celoti zagotavljali spoštovanje človekovih pravic ponovno sprejetih oseb, ter da so podpisale Ženevsko konvencijo iz leta 1951;

| 73. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za učinkovito izvrševanje obveznosti tretjih držav, da ponovno sprejmejo svoje državljane, ki nedovoljeno prebivajo na ozemlju EU, kakor je predvideno v členu 13 Sporazuma iz Cotonouja z dne 23. junija 2000; poziva k okrepitvi teh določb med pogajanji o novem sporazumu z AKP (afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami); |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za učinkovito izvrševanje obveznosti tretjih držav, da ponovno sprejmejo svoje državljane, ki nedovoljeno prebivajo na ozemlju EU, kakor je predvideno v členu 13 Sporazuma iz Cotonouja z dne 23. junija 2000; poziva k okrepitvi teh določb med pogajanji o novem sporazumu z AKP (afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami);

| 74. | poudarja, da mora politika vračanja imeti resnično evropsko razsežnost, ki jo je treba zagotoviti z vzajemnim priznavanjem odločitev glede vračanja; poziva k boljšemu sodelovanju držav članic pri izvajanju vračanja in h krepitvi vloge agencije FRONTEX pri skupnih operacijah vrnitve; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da mora politika vračanja imeti resnično evropsko razsežnost, ki jo je treba zagotoviti z vzajemnim priznavanjem odločitev glede vračanja; poziva k boljšemu sodelovanju držav članic pri izvajanju vračanja in h krepitvi vloge agencije FRONTEX pri skupnih operacijah vrnitve;

| 75. | poziva h krepitvi sodelovanja z državami izvora in tranzita, tudi prek konzularnega sodelovanja, da se olajšajo postopki za ponovni sprejem, in poziva Komisijo, naj oceni obstoječe sporazume o ponovnem sprejemu, da spodbudi njihovo izvajanje in pridobi izkušnje za pogajanja o prihodnjih sporazumih; |
| --- | --- |

75.

poziva h krepitvi sodelovanja z državami izvora in tranzita, tudi prek konzularnega sodelovanja, da se olajšajo postopki za ponovni sprejem, in poziva Komisijo, naj oceni obstoječe sporazume o ponovnem sprejemu, da spodbudi njihovo izvajanje in pridobi izkušnje za pogajanja o prihodnjih sporazumih;

| 76. | poziva Svet, naj razmisli o sprejetju zakonskih predpisov za uvedbo evropske prepustnice, ki bi jo izdajali državljanom tretjih držav, ki prebivajo nezakonito, da bi olajšali njihov ponovni sprejem v tretjih državah; treba je sprejeti ukrepe za vključitev evropske prepustnice v sporazume Unije o ponovnem sprejetju, tako da bi bila za zadevne tretje države zavezujoča; |
| --- | --- |

76.

poziva Svet, naj razmisli o sprejetju zakonskih predpisov za uvedbo evropske prepustnice, ki bi jo izdajali državljanom tretjih držav, ki prebivajo nezakonito, da bi olajšali njihov ponovni sprejem v tretjih državah; treba je sprejeti ukrepe za vključitev evropske prepustnice v sporazume Unije o ponovnem sprejetju, tako da bi bila za zadevne tretje države zavezujoča;

Solidarnost in priseljevanje

Usklajevanje med državami članicami

| 77. | globoko obžaluje, da države članice niso izkazale zadostne solidarnosti glede rastočih izzivov priseljevanja; poziva k nujnemu pregledu okvirnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov za obdobje 2007–2013 (21) in njegovih štirih finančnih instrumentov, da bi se lahko odrazile nove razmere, ki izhajajo iz vedno večjih migracijskih pritiskov, in bi se uporabili za nujne potrebe, kot v primerih množičnega priseljevanja; |
| --- | --- |

77.

globoko obžaluje, da države članice niso izkazale zadostne solidarnosti glede rastočih izzivov priseljevanja; poziva k nujnemu pregledu okvirnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov za obdobje 2007–2013 (21) in njegovih štirih finančnih instrumentov, da bi se lahko odrazile nove razmere, ki izhajajo iz vedno večjih migracijskih pritiskov, in bi se uporabili za nujne potrebe, kot v primerih množičnega priseljevanja;

| 78. | je seznanjen s pripravljenostjo, ki so jo države članice pokazale v omenjenem Evropskem paktu o priseljevanju in azilu glede potrebe po solidarnosti; zlasti pozdravlja vključitev prostovoljnega mehanizma za porazdelitev bremena, ki omogoča prerazporeditev upravičencev do mednarodne zaščite znotraj EU, in sicer iz držav članic, ki se soočajo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski na nacionalne sisteme azila, zlasti zaradi geografskih ali demografskih razmer, v druge države članice, in poziva države članice, naj te zaveze izpolnijo; pozdravlja tudi, da je bilo v proračun EU za leto 2009 za ta namen dodeljenih 5 milijonov EUR, in sicer v okviru Evropskega sklada za begunce; vendar vztraja, da je treba uvesti zavezujoče instrumente; poziva Komisijo, naj začne nemudoma izvajati ta mehanizem in naj takoj predlaga zakonodajno pobudo za vzpostavitev trajnega mehanizma na evropski ravni; |
| --- | --- |

78.

je seznanjen s pripravljenostjo, ki so jo države članice pokazale v omenjenem Evropskem paktu o priseljevanju in azilu glede potrebe po solidarnosti; zlasti pozdravlja vključitev prostovoljnega mehanizma za porazdelitev bremena, ki omogoča prerazporeditev upravičencev do mednarodne zaščite znotraj EU, in sicer iz držav članic, ki se soočajo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski na nacionalne sisteme azila, zlasti zaradi geografskih ali demografskih razmer, v druge države članice, in poziva države članice, naj te zaveze izpolnijo; pozdravlja tudi, da je bilo v proračun EU za leto 2009 za ta namen dodeljenih 5 milijonov EUR, in sicer v okviru Evropskega sklada za begunce; vendar vztraja, da je treba uvesti zavezujoče instrumente; poziva Komisijo, naj začne nemudoma izvajati ta mehanizem in naj takoj predlaga zakonodajno pobudo za vzpostavitev trajnega mehanizma na evropski ravni;

| 79. | pozdravlja prenovo dublinske uredbe in predlagane določbe o mehanizmu za prekinitev premeščanja v skladu z dublinskim sistemom, če bi obstajali pomisleki, da zaradi teh premeščanj prosilci ne bi mogli izkoristiti ustreznih standardov zaščite v odgovornih državah članicah, zlasti kar zadeva pogoje za sprejem in dostop do azilnega postopka, pa tudi v primerih, ko bi ta premeščanja povečala obremenitev držav članic, ki se soočajo s posebnim in nesorazmernim pritiskom, predvsem zaradi njihove geografske lege ali demografskih razmer; vseeno poudarja, da bi brez uvedbe dvojnega obvezujočega instrumenta za vse države članice te določbe nazadnje predstavljale politično izjavo in ne bi bile učinkovit instrument za resno podporo državam članicam; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja prenovo dublinske uredbe in predlagane določbe o mehanizmu za prekinitev premeščanja v skladu z dublinskim sistemom, če bi obstajali pomisleki, da zaradi teh premeščanj prosilci ne bi mogli izkoristiti ustreznih standardov zaščite v odgovornih državah članicah, zlasti kar zadeva pogoje za sprejem in dostop do azilnega postopka, pa tudi v primerih, ko bi ta premeščanja povečala obremenitev držav članic, ki se soočajo s posebnim in nesorazmernim pritiskom, predvsem zaradi njihove geografske lege ali demografskih razmer; vseeno poudarja, da bi brez uvedbe dvojnega obvezujočega instrumenta za vse države članice te določbe nazadnje predstavljale politično izjavo in ne bi bile učinkovit instrument za resno podporo državam članicam;

| 80. | pozdravlja predlog Komisije o prenovi uredbe o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov in opozarja države članice na njihove obveznosti za odvzem prstnih odtisov in posredovanje podatkov v skladu s sedanjo uredbo Eurodac; meni, da je treba izkoristiti biometrične podatke, kot so prstni odtisi, da bi izboljšali učinkovitost operacij nadzora meja; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja predlog Komisije o prenovi uredbe o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov in opozarja države članice na njihove obveznosti za odvzem prstnih odtisov in posredovanje podatkov v skladu s sedanjo uredbo Eurodac; meni, da je treba izkoristiti biometrične podatke, kot so prstni odtisi, da bi izboljšali učinkovitost operacij nadzora meja;

Sodelovanje s tretjimi državami

| 81. | obžaluje, da sodelovanje s tretjimi državami ni prineslo zadostnih rezultatov, z izjemo pohvalnega sodelovanja Španije s tretjimi državami, na primer s Senegalom ter drugimi državami v podsaharski in severni Afriki; poziva k usmerjeni podpori za tretje države tranzita in izvora, da se jim pomaga pri vzpostavitvi učinkovitega sistema za upravljanje meja s sodelovanjem agencije FRONTEX v misijah za pomoč na mejah v teh državah; |
| --- | --- |

81.

obžaluje, da sodelovanje s tretjimi državami ni prineslo zadostnih rezultatov, z izjemo pohvalnega sodelovanja Španije s tretjimi državami, na primer s Senegalom ter drugimi državami v podsaharski in severni Afriki; poziva k usmerjeni podpori za tretje države tranzita in izvora, da se jim pomaga pri vzpostavitvi učinkovitega sistema za upravljanje meja s sodelovanjem agencije FRONTEX v misijah za pomoč na mejah v teh državah;

| 82. | opozarja Komisijo, Svet in države članice, da je kot nadaljevanje ministrskih konferenc EU–Afrika o migracijah in razvoju, ki so potekale v Tripoliju, Rabatu in Lizboni, zelo pomembno ohranjati začeti dialog z državami izvora in tranzita; |
| --- | --- |

82.

opozarja Komisijo, Svet in države članice, da je kot nadaljevanje ministrskih konferenc EU–Afrika o migracijah in razvoju, ki so potekale v Tripoliju, Rabatu in Lizboni, zelo pomembno ohranjati začeti dialog z državami izvora in tranzita;

| 83. | poziva k izvajanju instrumentov politike, ki so bili razviti v okviru globalnega pristopa k vprašanju migracij (22), in procesa v Rabatu o migraciji in razvoju iz leta 2006 ter partnerstva med EU in Afriko na področju migracij, mobilnosti in zaposlovanja, dogovorjenega v Lizboni decembra 2007; |
| --- | --- |

83.

poziva k izvajanju instrumentov politike, ki so bili razviti v okviru globalnega pristopa k vprašanju migracij (22), in procesa v Rabatu o migraciji in razvoju iz leta 2006 ter partnerstva med EU in Afriko na področju migracij, mobilnosti in zaposlovanja, dogovorjenega v Lizboni decembra 2007;

| 84. | poudarja, da je razvojna politika v tretjih državah izvora ali tranzita pomembna kot orodje za odpravljanje vzrokov priseljevanja; poziva k boljši usklajenosti politike priseljevanja in razvojne politike Unije, ob celovitem upoštevanju strateških ciljev, kot so razvojni cilji tisočletja; |
| --- | --- |

84.

poudarja, da je razvojna politika v tretjih državah izvora ali tranzita pomembna kot orodje za odpravljanje vzrokov priseljevanja; poziva k boljši usklajenosti politike priseljevanja in razvojne politike Unije, ob celovitem upoštevanju strateških ciljev, kot so razvojni cilji tisočletja;

| 85. | vseeno ugotavlja, da zgolj razvojna politika ne more biti edina alternativa migraciji, saj solidarni razvoj ni mogoč brez stalne mobilnosti; |
| --- | --- |

85.

vseeno ugotavlja, da zgolj razvojna politika ne more biti edina alternativa migraciji, saj solidarni razvoj ni mogoč brez stalne mobilnosti;

| 86. | poziva h krepitvi sodelovanja z Mednarodno organizacijo za migracije in drugimi mednarodnimi organizacijami pri vzpostavitvi novih regionalnih uradov na problematičnih območjih, kjer je potrebna praktična pomoč tudi na področju zakonitih migracij in prostovoljnega vračanja priseljencev; |
| --- | --- |

86.

poziva h krepitvi sodelovanja z Mednarodno organizacijo za migracije in drugimi mednarodnimi organizacijami pri vzpostavitvi novih regionalnih uradov na problematičnih območjih, kjer je potrebna praktična pomoč tudi na področju zakonitih migracij in prostovoljnega vračanja priseljencev;

| 87. | poudarja, kako pomembna je ustanovitev središč za obveščanje o migracijah in njihovo upravljanje, kot je središče v Maliju, ki je začelo delovati leta 2008; meni, da naj bi taka središča znatno prispevala k reševanju težav z migracijami, tako da bi obravnavala težave morebitnih migrantov, vrnjenih migrantov in migrantov, ki prebivajo v EU; poziva Komisijo, naj zagotovi potrebne informacije glede projektov za vzpostavitev drugih središč v okviru partnerstva med EU in Afriko in prosi Komisijo, naj preuči možnost ustanovitve takšnih središč v vzhodnih sosednjih državah; |
| --- | --- |

87.

poudarja, kako pomembna je ustanovitev središč za obveščanje o migracijah in njihovo upravljanje, kot je središče v Maliju, ki je začelo delovati leta 2008; meni, da naj bi taka središča znatno prispevala k reševanju težav z migracijami, tako da bi obravnavala težave morebitnih migrantov, vrnjenih migrantov in migrantov, ki prebivajo v EU; poziva Komisijo, naj zagotovi potrebne informacije glede projektov za vzpostavitev drugih središč v okviru partnerstva med EU in Afriko in prosi Komisijo, naj preuči možnost ustanovitve takšnih središč v vzhodnih sosednjih državah;

| 88. | poudarja, da bi morali vsi sporazumi z državami izvora in tranzita vsebovati poglavja o sodelovanju na področju priseljevanja, in poziva k ambiciozni politiki do tretjih držav na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja za boj proti mednarodnim kriminalnim združbam, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, da bi odgovorne osebe privedli pred sodišče, in sicer s sodelovanjem Europola in Eurojusta; Komisijo poziva tudi, naj okrepi podporo za tretje države, vključno s finančno in tehnično pomočjo, da bi ustvarili gospodarske in socialne pogoje za odvračanje nedovoljenih migracij, tihotapljenja drog in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da bi morali vsi sporazumi z državami izvora in tranzita vsebovati poglavja o sodelovanju na področju priseljevanja, in poziva k ambiciozni politiki do tretjih držav na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja za boj proti mednarodnim kriminalnim združbam, ki se ukvarjajo s trgovino z ljudmi, da bi odgovorne osebe privedli pred sodišče, in sicer s sodelovanjem Europola in Eurojusta; Komisijo poziva tudi, naj okrepi podporo za tretje države, vključno s finančno in tehnično pomočjo, da bi ustvarili gospodarske in socialne pogoje za odvračanje nedovoljenih migracij, tihotapljenja drog in organiziranega kriminala;

| 89. | poziva Komisijo, naj spodbudi pogajanja o globalnih evropskih sporazumih, kakršen je bil podpisan z Zelenortskimi otoki, naj poskrbi za napredek globalnih pogajanj z Marokom, Senegalom in Libijo in spodbudi sklenitev sporazumov z glavnimi državami izvora priseljencev; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj spodbudi pogajanja o globalnih evropskih sporazumih, kakršen je bil podpisan z Zelenortskimi otoki, naj poskrbi za napredek globalnih pogajanj z Marokom, Senegalom in Libijo in spodbudi sklenitev sporazumov z glavnimi državami izvora priseljencev;

| 90. | poziva k podpori tretjih držav pri razvoju njihovih nacionalnih zakonodajnih okvirov in vzpostavitvi sistemov priseljevanja in azila ob polnem spoštovanju mednarodnega prava, tretje države tranzita pa poziva, naj podpišejo in spoštujejo Ženevsko konvencijo iz leta 1951; |
| --- | --- |

90.

poziva k podpori tretjih držav pri razvoju njihovih nacionalnih zakonodajnih okvirov in vzpostavitvi sistemov priseljevanja in azila ob polnem spoštovanju mednarodnega prava, tretje države tranzita pa poziva, naj podpišejo in spoštujejo Ženevsko konvencijo iz leta 1951;

| 91. | poziva države članice, naj sprožijo razpravo o vprašanju t.i. okoljskih beguncev– migrantov, ki jih zaenkrat ne moremo obravnavati kot ekonomske, a jim še ni priznan status beguncev v smislu Ženevske konvencije; |
| --- | --- |

91.

poziva države članice, naj sprožijo razpravo o vprašanju t.i. okoljskih beguncev– migrantov, ki jih zaenkrat ne moremo obravnavati kot ekonomske, a jim še ni priznan status beguncev v smislu Ženevske konvencije;

*

* *

| 92. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

92.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 76, 31.3.2009, str. 34.

(2)  Dokument Sveta 13440/08.

(3)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.

(4)  UL L 199, 31.7.2007, str. 30.

(5)  Dokument Sveta 7204/08.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0087.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0069.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0047.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0633.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0557.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0558.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0385.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0168.

(14)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 215.

(15)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 223.

(16)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 845.

(17)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(18)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(19)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(20)  A/RES/45/158.

(21)  KOM(2005)0123.

(22)  KOM(2006)0735.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/35

---

Sreda, 22. aprila 2009Zelena knjiga o prihodnosti politike TEN-T

P6_TA(2009)0258

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o Zeleni knjigi o prihodnosti politike TEN-T (2008/2218(INI))

2010/C 184 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. februarja 2009 z naslovom „Zelena knjiga: TEN-T: pregled politike“ (KOM(2009)0044),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju sklepov Sveta o okolju prijaznejšem prometu, kakor ga je sprejel Svet za promet, telekomunikacije in energijo na seji dne 8. in 9. decembra 2008,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. junija 2006 z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (KOM(2006)0314),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom „20 20 do leta 2020 – Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa“ (KOM(2007)0607),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. maja 2008 o rezultatih pogajanj glede strategij in programov kohezijske politike za programsko obdobje 2007–2013 (KOM(2008)0301),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. januarja 2009 z o izvajanju smernic za vseevropsko prometno omrežje 2004-2005 (KOM(2009)0005),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o lizbonski strategiji (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti (2),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0224/2009),

| A. | ker je bil na podlagi politične opredelitve politike TEN-T, kakor je bila opisana v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (3) in Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (4), sestavljen „seznam želja“ 30 prednostnih projektov, predlaganih večinoma na podlagi nacionalnih interesov, |
| --- | --- |

A.

ker je bil na podlagi politične opredelitve politike TEN-T, kakor je bila opisana v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (3) in Odločbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 884/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Odločbe št. 1692/96/ES o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (4), sestavljen „seznam želja“ 30 prednostnih projektov, predlaganih večinoma na podlagi nacionalnih interesov,

| B. | ker je treba povečati zunanjo konkurenčnost železniškega in pomorskega tovornega prometa v primerjavi s cestnim prometom, da se zagotovi uravnotežena raba avtocest, pomorskih poti in koridorjev za železniški tovorni promet, |
| --- | --- |

B.

ker je treba povečati zunanjo konkurenčnost železniškega in pomorskega tovornega prometa v primerjavi s cestnim prometom, da se zagotovi uravnotežena raba avtocest, pomorskih poti in koridorjev za železniški tovorni promet,

| C. | ker je na podlagi 30 prednostnih projektov Komisija pripravila predlog, da bi znotraj finančnega okvira za obdobje 2007–2013 zagotovili znesek v višini okoli 20 milijard EUR za vseevropsko prometno omrežje kot celoto, ki je zaradi vztrajanja Sveta končno bil znižan na okoli 8 milijard EUR, od katerih samo 5,3 milijarde za 30 prednostnih projektov, |
| --- | --- |

C.

ker je na podlagi 30 prednostnih projektov Komisija pripravila predlog, da bi znotraj finančnega okvira za obdobje 2007–2013 zagotovili znesek v višini okoli 20 milijard EUR za vseevropsko prometno omrežje kot celoto, ki je zaradi vztrajanja Sveta končno bil znižan na okoli 8 milijard EUR, od katerih samo 5,3 milijarde za 30 prednostnih projektov,

| D. | ob upoštevanju dobro znanega dejstva, da Evropska unija ni sposobna spoštovati pravil o financiranju TEN-T iz Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (5), kar povzroča negotovost pri načrtovanju financiranja projektov, |
| --- | --- |

D.

ob upoštevanju dobro znanega dejstva, da Evropska unija ni sposobna spoštovati pravil o financiranju TEN-T iz Uredbe (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (5), kar povzroča negotovost pri načrtovanju financiranja projektov,

| E. | ker je treba okrepiti sposobnost Komisije za izvedbo pomembnejših čezmejnih projektov, zlasti v železniškem sektorju, ki zahtevajo redno tesno sodelovanje med udeleženimi državami članicami ter večletno financiranje, ki presega časovno obdobje večletnega finančnega okvira, |
| --- | --- |

E.

ker je treba okrepiti sposobnost Komisije za izvedbo pomembnejših čezmejnih projektov, zlasti v železniškem sektorju, ki zahtevajo redno tesno sodelovanje med udeleženimi državami članicami ter večletno financiranje, ki presega časovno obdobje večletnega finančnega okvira,

| F. | ker priloge k zgoraj navedenemu sporočilu Komisije z dne 14. maja 2008 sicer kažejo, da je bilo približno 49 % odobrenih proračunskih sredstev za prometne projekte namenjenih cestam, približno 31 % železnicam in približno 9 % mestnemu prometu, ni pa jasno razvidno, kateri projekti se dejansko sofinancirajo, |
| --- | --- |

F.

ker priloge k zgoraj navedenemu sporočilu Komisije z dne 14. maja 2008 sicer kažejo, da je bilo približno 49 % odobrenih proračunskih sredstev za prometne projekte namenjenih cestam, približno 31 % železnicam in približno 9 % mestnemu prometu, ni pa jasno razvidno, kateri projekti se dejansko sofinancirajo,

| 1. | priznava, da je prve poskuse razvoja politike prometne infrastrukture EU – do katerih je prišlo zaradi „manjkajočih členov v verigi“, izpostavljenih na Evropski okrogli mizi ERT – spodbudilo sporočilo Komisije z dne 2. decembra 1992 z naslovom „Prihodnji razvoj skupne prometne politike“ z utemeljitvijo, da je treba „doseči gospodarsko rast, konkurenčnost in zaposlovanje“, udejanjati pa jih je začel nekdanji komisar za promet Karel Van Miert; ugotavlja, da sta k tem ciljem težili Uredba Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (6) in Odločba št. 884/2004/ES; opozarja na nov zalet, ki ga je politiki vlila komisarka za energijo in promet, podpredsednica Loyola de Palacio; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je prve poskuse razvoja politike prometne infrastrukture EU – do katerih je prišlo zaradi „manjkajočih členov v verigi“, izpostavljenih na Evropski okrogli mizi ERT – spodbudilo sporočilo Komisije z dne 2. decembra 1992 z naslovom „Prihodnji razvoj skupne prometne politike“ z utemeljitvijo, da je treba „doseči gospodarsko rast, konkurenčnost in zaposlovanje“, udejanjati pa jih je začel nekdanji komisar za promet Karel Van Miert; ugotavlja, da sta k tem ciljem težili Uredba Sveta (ES) št. 2236/95 z dne 18. septembra 1995 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (6) in Odločba št. 884/2004/ES; opozarja na nov zalet, ki ga je politiki vlila komisarka za energijo in promet, podpredsednica Loyola de Palacio;

| 2. | meni, da so poročila koordinatorjev TEN-T zanimivi primeri za nadaljnje usklajevanje in vključevanje omejenega izbora pomembnih projektov; zato Komisijo in države članice poziva, naj si še naprej prizadevajo za okrepitev obstoječih prednostnih projektov; meni, da bi se srednje-dolgoročne naložbe morale nadaljevati v skladu s ciljem dokončanja vsega omrežja; |
| --- | --- |

2.

meni, da so poročila koordinatorjev TEN-T zanimivi primeri za nadaljnje usklajevanje in vključevanje omejenega izbora pomembnih projektov; zato Komisijo in države članice poziva, naj si še naprej prizadevajo za okrepitev obstoječih prednostnih projektov; meni, da bi se srednje-dolgoročne naložbe morale nadaljevati v skladu s ciljem dokončanja vsega omrežja;

| 3. | pozdravlja zgodnjo predložitev zgoraj navedenega sporočila Komisije z dne 4. februarja 2009, z namenom temeljitega pregleda prometne infrastrukture EU in politike TEN-T v skladu s trenutnimi in prihodnjimi izzivi na področju prometa, čezmejne mobilnosti, finančnih sredstev, gospodarstva, regij (tudi stalno zapostavljenih območij), socialne dejavnosti, varnosti in okolja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja zgodnjo predložitev zgoraj navedenega sporočila Komisije z dne 4. februarja 2009, z namenom temeljitega pregleda prometne infrastrukture EU in politike TEN-T v skladu s trenutnimi in prihodnjimi izzivi na področju prometa, čezmejne mobilnosti, finančnih sredstev, gospodarstva, regij (tudi stalno zapostavljenih območij), socialne dejavnosti, varnosti in okolja;

| 4. | ob tem ne vidi logične osnove za uvedbo nejasnega pojma konceptualnega stebra TEN-T, ki bi preobremenil seznam prednostnih nalog; meni, da v nasprotju s ciljem, ki ga razglaša Komisija, steber, ki je izrecno poimenovan kot konceptualni, ne more prispevati k boljši politiki TEN-T in njeni verodostojnosti, saj je ta odvisna od konkretnih projektov; |
| --- | --- |

4.

ob tem ne vidi logične osnove za uvedbo nejasnega pojma konceptualnega stebra TEN-T, ki bi preobremenil seznam prednostnih nalog; meni, da v nasprotju s ciljem, ki ga razglaša Komisija, steber, ki je izrecno poimenovan kot konceptualni, ne more prispevati k boljši politiki TEN-T in njeni verodostojnosti, saj je ta odvisna od konkretnih projektov;

| 5. | zato se strinja, da je treba razviti doslednejši in enotnejši pristop do omrežja, ki bo odražal potrebo po kombiniranih povezavah za državljane in tovor; zato poudarja, da morajo imeti prednost železnica, pristanišča, trajnostne morske in celinske plovne poti ter njihove povezave z notranjostjo ali kombinirani vozli v infrastrukturnih povezavah z novimi državami članicami in v njih, poleg tega pa je treba poseben poudarek nameniti čezmejnim povezavam, pa tudi boljšim povezavam z letališči in pristanišči v vseevropskih omrežjih; poudarja, da je treba posvetiti pozornost različnim, toda dopolnjujočim si potrebam potnikov in tovora; priporoča, naj države članice in regionalne oblasti izboljšajo vmesne postaje in lokalne medsebojne povezave, ki delujejo kot povezave s TEN-T, da bi tako zmanjšale stroške, povezane z obrobnim položajem, na najmanjšo možno mero; |
| --- | --- |

5.

zato se strinja, da je treba razviti doslednejši in enotnejši pristop do omrežja, ki bo odražal potrebo po kombiniranih povezavah za državljane in tovor; zato poudarja, da morajo imeti prednost železnica, pristanišča, trajnostne morske in celinske plovne poti ter njihove povezave z notranjostjo ali kombinirani vozli v infrastrukturnih povezavah z novimi državami članicami in v njih, poleg tega pa je treba poseben poudarek nameniti čezmejnim povezavam, pa tudi boljšim povezavam z letališči in pristanišči v vseevropskih omrežjih; poudarja, da je treba posvetiti pozornost različnim, toda dopolnjujočim si potrebam potnikov in tovora; priporoča, naj države članice in regionalne oblasti izboljšajo vmesne postaje in lokalne medsebojne povezave, ki delujejo kot povezave s TEN-T, da bi tako zmanjšale stroške, povezane z obrobnim položajem, na najmanjšo možno mero;

| 6. | poziva Komisijo, naj še zlasti podpre prednostne projekte s kombiniranimi povezavami in dosledno medobratovalnostjo, ki prečkajo več držav članic; poudarja, da je povezovanje gospodarskih prostorov ob teh prednostnih projektih nacionalna naloga; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj še zlasti podpre prednostne projekte s kombiniranimi povezavami in dosledno medobratovalnostjo, ki prečkajo več držav članic; poudarja, da je povezovanje gospodarskih prostorov ob teh prednostnih projektih nacionalna naloga;

| 7. | z odobravanjem ugotavlja, da so okolju prijazne vrste prometa nadpovprečno upoštevane na seznamu prednostnih projektov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo pri izvedbi projektov v prihodnosti to razmerje ohranilo; |
| --- | --- |

7.

z odobravanjem ugotavlja, da so okolju prijazne vrste prometa nadpovprečno upoštevane na seznamu prednostnih projektov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo pri izvedbi projektov v prihodnosti to razmerje ohranilo;

| 8. | poudarja, da je treba varovanje podnebja in trajnostni razvoj vseh načinov prevoza vključiti v evropsko infrastrukturno politiko, da bi izpolnili cilje EU za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba varovanje podnebja in trajnostni razvoj vseh načinov prevoza vključiti v evropsko infrastrukturno politiko, da bi izpolnili cilje EU za zmanjšanje emisij CO2;

| 9. | poziva Komisijo, naj vpliva na države članice, da v odločanje o projektih TEN-T in njihovo načrtovanje vključijo evropsko okoljsko zakonodajo, kot so Natura 2000, direktiva o strateški okoljski presoji (SEA), direktiva o presoji vplivov na okolje (EIA), direktive o kakovosti zraka, o habitatih in o pticah ter poročila mehanizma za poročanje o prometu in okolju (TERM) o indikatorjih za promet in okolje, ki jih pripravlja Evropska agencija za okolje; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj vpliva na države članice, da v odločanje o projektih TEN-T in njihovo načrtovanje vključijo evropsko okoljsko zakonodajo, kot so Natura 2000, direktiva o strateški okoljski presoji (SEA), direktiva o presoji vplivov na okolje (EIA), direktive o kakovosti zraka, o habitatih in o pticah ter poročila mehanizma za poročanje o prometu in okolju (TERM) o indikatorjih za promet in okolje, ki jih pripravlja Evropska agencija za okolje;

| 10. | poziva Komisijo, naj zmanjša število nejasnih in nasprotujočih si določb v zvezi z izjavami o skupnem interesu in uporabi okoljske zakonodaje; meni tudi, da države članice ne bi smele izkoriščati evropske zakonodaje iz odstavka 9 za zaviranje projektov TEN-T, ko projekti enkrat pridobijo ta status; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zmanjša število nejasnih in nasprotujočih si določb v zvezi z izjavami o skupnem interesu in uporabi okoljske zakonodaje; meni tudi, da države članice ne bi smele izkoriščati evropske zakonodaje iz odstavka 9 za zaviranje projektov TEN-T, ko projekti enkrat pridobijo ta status;

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj kot pomembne dejavnike za evropsko politiko prometne infrastrukture upoštevajo nova dogajanja, kot so svetovna finančna kriza, demografske spremembe, širitev, nove sosednje države ter intenzivnejše povezave z vzhodnimi in sredozemskimi državami; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo in države članice, naj kot pomembne dejavnike za evropsko politiko prometne infrastrukture upoštevajo nova dogajanja, kot so svetovna finančna kriza, demografske spremembe, širitev, nove sosednje države ter intenzivnejše povezave z vzhodnimi in sredozemskimi državami;

| 12. | poudarja, da je zlasti v sedanjem kontekstu gospodarske krize razvoj TEN-T in integracija prometa Unije in sosednjih držav najzanesljivejši način, da se zagotovi dolgoročna vzdržljivost notranjega trga in gospodarska in socialna kohezija v Uniji; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je zlasti v sedanjem kontekstu gospodarske krize razvoj TEN-T in integracija prometa Unije in sosednjih držav najzanesljivejši način, da se zagotovi dolgoročna vzdržljivost notranjega trga in gospodarska in socialna kohezija v Uniji;

| 13. | poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva za izboljšanje evropskega usklajevanja teritorialnega razvoja (teritorialna agenda Evropske unije in načrt teritorialne kohezije) in načrtovanja prometa s tem, da z boljšo povezavo med regijami upošteva dosegljivost regij; treba je upoštevati velike razlike med gorskimi, obalnimi in otoškimi, osrednjimi, obrobnimi in drugimi čezmejnimi območji, pa tudi potrebo po boljši integraciji sistemov mobilnosti v mestih v okviru TEN-T; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj si še bolj prizadeva za izboljšanje evropskega usklajevanja teritorialnega razvoja (teritorialna agenda Evropske unije in načrt teritorialne kohezije) in načrtovanja prometa s tem, da z boljšo povezavo med regijami upošteva dosegljivost regij; treba je upoštevati velike razlike med gorskimi, obalnimi in otoškimi, osrednjimi, obrobnimi in drugimi čezmejnimi območji, pa tudi potrebo po boljši integraciji sistemov mobilnosti v mestih v okviru TEN-T;

| 14. | poziva Komisijo, naj da prednost projektom na področju najpomembnejših železniških, cestnih in notranjih plovnih poti ter s tem zagotovi čezmejno povezavo z novimi državami članicami in tretjimi državami; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj da prednost projektom na področju najpomembnejših železniških, cestnih in notranjih plovnih poti ter s tem zagotovi čezmejno povezavo z novimi državami članicami in tretjimi državami;

| 15. | glede tega spodbuja, da se evropska perspektiva prostorskega razvoja vključi kot osnova za načrtovanje, in da se razpoložljive študije ESPON vključijo kot znanstvene, načrtovalsko usmerjene osnovne informacije o razvoju prometa; |
| --- | --- |

15.

glede tega spodbuja, da se evropska perspektiva prostorskega razvoja vključi kot osnova za načrtovanje, in da se razpoložljive študije ESPON vključijo kot znanstvene, načrtovalsko usmerjene osnovne informacije o razvoju prometa;

| 16. | poudarja, da je treba v razvoj politik TEN-T vključiti cilje lizbonske strategije in cilje načrta za oživitev gospodarstva, saj so mobilnost, dostopnost in logistika ključnega pomena za konkurenčnost EU, izboljšati pa je treba tudi teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba v razvoj politik TEN-T vključiti cilje lizbonske strategije in cilje načrta za oživitev gospodarstva, saj so mobilnost, dostopnost in logistika ključnega pomena za konkurenčnost EU, izboljšati pa je treba tudi teritorialno kohezijo;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj v koncept kombiniranega omrežja TEN-T vključijo zelene koridorje, železniška tovorna omrežja, koridorje evropskega sistema upravljanja železniškega prometa (ERTMS), pomorske „hitre ceste“, kot je prevoz po morju na kratkih razdaljah, obstoječe plovne poti z omejeno zmogljivostjo ali zapornice z nezadostno zmogljivostjo, suha pristanišča, logistične platforme in vozlišča za mobilnost v mestih, pa tudi načrtovano razširitev TEN-T na države evropske sosedske politike, vzhodne in sredozemske države in sicer na podlagi načrtovanih ukrepov v prid prevoznim načinom, ki so prijaznejši do okolja, porabljajo manj nafte in so varnejši, da se zagotovi optimalna uporaba vseh prevoznih načinov in spodbudi skladnost povezav med različnimi prevoznimi načini, zlasti z železniškimi povezavami v pristaniščih; poziva tudi k uskladitvi sedanjega in prihodnjega okvira TEN-T ter predlagane zakonodaje o železniških tovornih koridorjih; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj v koncept kombiniranega omrežja TEN-T vključijo zelene koridorje, železniška tovorna omrežja, koridorje evropskega sistema upravljanja železniškega prometa (ERTMS), pomorske „hitre ceste“, kot je prevoz po morju na kratkih razdaljah, obstoječe plovne poti z omejeno zmogljivostjo ali zapornice z nezadostno zmogljivostjo, suha pristanišča, logistične platforme in vozlišča za mobilnost v mestih, pa tudi načrtovano razširitev TEN-T na države evropske sosedske politike, vzhodne in sredozemske države in sicer na podlagi načrtovanih ukrepov v prid prevoznim načinom, ki so prijaznejši do okolja, porabljajo manj nafte in so varnejši, da se zagotovi optimalna uporaba vseh prevoznih načinov in spodbudi skladnost povezav med različnimi prevoznimi načini, zlasti z železniškimi povezavami v pristaniščih; poziva tudi k uskladitvi sedanjega in prihodnjega okvira TEN-T ter predlagane zakonodaje o železniških tovornih koridorjih;

| 18. | ugotavlja, da najnovejše raziskave kažejo, da se je do nedavnega za celinske plovne poti namenjal samo 1 % evropskih sredstev za infrastrukturo; meni, da je zadostna evropska podpora za razvoj infrastrukture na celinskih plovnih poteh v Evropi potrebna, da bi se lahko v celoti izkoristil potencial celinskih plovnih poti kot trajnostnega in zanesljivega načina prevoza; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da najnovejše raziskave kažejo, da se je do nedavnega za celinske plovne poti namenjal samo 1 % evropskih sredstev za infrastrukturo; meni, da je zadostna evropska podpora za razvoj infrastrukture na celinskih plovnih poteh v Evropi potrebna, da bi se lahko v celoti izkoristil potencial celinskih plovnih poti kot trajnostnega in zanesljivega načina prevoza;

| 19. | Komisijo prosi, naj si prizadeva za pospeševanje razvoja prevoza blaga po železnici s ciljem povečanja učinkovitosti omrežja in hitrosti prevoza; |
| --- | --- |

19.

Komisijo prosi, naj si prizadeva za pospeševanje razvoja prevoza blaga po železnici s ciljem povečanja učinkovitosti omrežja in hitrosti prevoza;

| 20. | v zvezi s tem pozdravlja Komisijin predlog uredbe evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (KOM(2008)0852) in zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 18. oktobra 2007; |
| --- | --- |

20.

v zvezi s tem pozdravlja Komisijin predlog uredbe evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (KOM(2008)0852) in zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 18. oktobra 2007;

| 21. | poudarja pomen omogočanja izmenjave informacij v kombiniranem prometu, da bi spodbujali in podpirali vzajemno delovanje med nematerialno in materialno infrastrukturo (informacijski sistemi, kot so evropski sistem upravljanja železniškega prometa (ERTMS), rečne informacijske storitve (RIS), inteligentni prevozni sistemi (ITS), evropski sistem upravljanja zračnega prometa (SESAR) in globalni satelitski navigacijski sistem (Galileo)), da bi izboljšali medobratovalnost, železniški vozni park (strojna in programska oprema sistema ERTMS v vlakih in zmanjšanje hrupa tovornih vagonov), zeleno logistiko, kombinirane povezave in vozle, decentralizirano verigo prevoznih storitev za dobavo blaga od vrat do vrat in upravljanje mobilnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen omogočanja izmenjave informacij v kombiniranem prometu, da bi spodbujali in podpirali vzajemno delovanje med nematerialno in materialno infrastrukturo (informacijski sistemi, kot so evropski sistem upravljanja železniškega prometa (ERTMS), rečne informacijske storitve (RIS), inteligentni prevozni sistemi (ITS), evropski sistem upravljanja zračnega prometa (SESAR) in globalni satelitski navigacijski sistem (Galileo)), da bi izboljšali medobratovalnost, železniški vozni park (strojna in programska oprema sistema ERTMS v vlakih in zmanjšanje hrupa tovornih vagonov), zeleno logistiko, kombinirane povezave in vozle, decentralizirano verigo prevoznih storitev za dobavo blaga od vrat do vrat in upravljanje mobilnosti;

| 22. | poudarja, da je za TEN-T pomembno, da se razvijejo usklajeni in standardizirani inteligentni prevozni sistemi za učinkovitejše, pretočnejše, varnejše in okolju prijaznejše upravljanje prometa; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je za TEN-T pomembno, da se razvijejo usklajeni in standardizirani inteligentni prevozni sistemi za učinkovitejše, pretočnejše, varnejše in okolju prijaznejše upravljanje prometa;

| 23. | priporoča, naj se za boljše izvajanje TEN-T omogoči lažji dostop do informacij prek sistemov, kakršen je informacijski sistem TENtec, in se vzpostavi odprta metoda usklajevanja s primerjavo in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

23.

priporoča, naj se za boljše izvajanje TEN-T omogoči lažji dostop do informacij prek sistemov, kakršen je informacijski sistem TENtec, in se vzpostavi odprta metoda usklajevanja s primerjavo in izmenjavo najboljših praks;

| 24. | poudarja, da je treba kratkoročno okrepiti učinkovitost obstoječe infrastrukture v okviru projektov TEN-T, zlasti kadar izvajanje takšnih projektov že poteka, tako da bi koridorji postali bolj funkcionalni in učinkoviti, namesto da se čaka na dolgoročno izvedbo izjemno obsežnih projektov v okviru teh koridorjev; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba kratkoročno okrepiti učinkovitost obstoječe infrastrukture v okviru projektov TEN-T, zlasti kadar izvajanje takšnih projektov že poteka, tako da bi koridorji postali bolj funkcionalni in učinkoviti, namesto da se čaka na dolgoročno izvedbo izjemno obsežnih projektov v okviru teh koridorjev;

| 25. | za obliko TEN-T podpira strukturno možnost 3 iz zelene knjige za oblikovanje TEN-T, tj. dvojno plast, ki jo sestavljata obsežno omrežje, temelječe na trenutnih zemljevidih TEN-T, in kombinirano osrednje omrežje, ki še ni opredeljeno; glavne prednostne naloge pa bi bile železnica, trajnostne plovne poti in pristanišča in njihova povezava z logističnimi centri; |
| --- | --- |

25.

za obliko TEN-T podpira strukturno možnost 3 iz zelene knjige za oblikovanje TEN-T, tj. dvojno plast, ki jo sestavljata obsežno omrežje, temelječe na trenutnih zemljevidih TEN-T, in kombinirano osrednje omrežje, ki še ni opredeljeno; glavne prednostne naloge pa bi bile železnica, trajnostne plovne poti in pristanišča in njihova povezava z logističnimi centri;

| 26. | podpira koncept osrednjega omrežja, ki bi ga sestavljali geografski steber in konceptualni steber, pri čemer bi konceptualni steber vseboval merila in ravnanja, ki bi omogočala prožno in postopno določanje delov projektov, koridorjev in omrežij, ne pa, da to poteka togo na začetku proračunskega obdobja za celotno obdobje; meni, da bi morala biti med proračunskim obdobjem zagotovljena prožnost projektov TEN-T, da bi jih bilo možno razširiti in tako prilagoditi spreminjajočim se tržnim pogojem; |
| --- | --- |

26.

podpira koncept osrednjega omrežja, ki bi ga sestavljali geografski steber in konceptualni steber, pri čemer bi konceptualni steber vseboval merila in ravnanja, ki bi omogočala prožno in postopno določanje delov projektov, koridorjev in omrežij, ne pa, da to poteka togo na začetku proračunskega obdobja za celotno obdobje; meni, da bi morala biti med proračunskim obdobjem zagotovljena prožnost projektov TEN-T, da bi jih bilo možno razširiti in tako prilagoditi spreminjajočim se tržnim pogojem;

| 27. | se zaveda bistvene vloge držav članic, ki se pri odločanju, načrtovanju in financiranju prometne infrastrukture, vključno z evropskim čezmejnim usklajevanjem in sodelovanjem, posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe in lokalnega prebivalstva; od Sveta pričakuje boljše usklajevanje med zahtevami projektov TEN-T in odločitvami glede proračunov TEN-T; glede na bližnji vmesni pregled finančnega okvira EU in ob sedanji razpravi o načrtu za oživitev gospodarstva poziva države članice, naj vprašanje potrebne finančne podpore prometni infrastrukturi iz omrežja TEN-T obravnavajo kot prednostno nalogo v skladu z vzpostavljeno politiko EU; |
| --- | --- |

27.

se zaveda bistvene vloge držav članic, ki se pri odločanju, načrtovanju in financiranju prometne infrastrukture, vključno z evropskim čezmejnim usklajevanjem in sodelovanjem, posvetujejo z regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter zainteresiranimi stranmi iz civilne družbe in lokalnega prebivalstva; od Sveta pričakuje boljše usklajevanje med zahtevami projektov TEN-T in odločitvami glede proračunov TEN-T; glede na bližnji vmesni pregled finančnega okvira EU in ob sedanji razpravi o načrtu za oživitev gospodarstva poziva države članice, naj vprašanje potrebne finančne podpore prometni infrastrukturi iz omrežja TEN-T obravnavajo kot prednostno nalogo v skladu z vzpostavljeno politiko EU;

| 28. | se povsem strinja s ciljem Skupnosti za zmanjševanje upravnega bremena, zato odločno spodbuja Komisijo, naj finančne okvire za prednostne projekte TEN-T pregleda z vidika dodatne birokratske razbremenitve; |
| --- | --- |

28.

se povsem strinja s ciljem Skupnosti za zmanjševanje upravnega bremena, zato odločno spodbuja Komisijo, naj finančne okvire za prednostne projekte TEN-T pregleda z vidika dodatne birokratske razbremenitve;

| 29. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo usklajevanje politik, ki se izvajajo na nacionalni ravni, in tako dosežejo skladnost pri sofinanciranju in realizaciji programa TEN-T v skladu s členoma 154 in 155 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo usklajevanje politik, ki se izvajajo na nacionalni ravni, in tako dosežejo skladnost pri sofinanciranju in realizaciji programa TEN-T v skladu s členoma 154 in 155 Pogodbe ES;

| 30. | v zvezi s tem poudarja, da so zaradi finančne krize Evropska unija, države članice in regije pod večjim pritiskom, da se glede projektov za prometno infrastrukturo odločijo na podlagi utemeljenih analiz stroškov in koristi, trajnosti in evropske čezmejne dodane vrednosti; |
| --- | --- |

30.

v zvezi s tem poudarja, da so zaradi finančne krize Evropska unija, države članice in regije pod večjim pritiskom, da se glede projektov za prometno infrastrukturo odločijo na podlagi utemeljenih analiz stroškov in koristi, trajnosti in evropske čezmejne dodane vrednosti;

| 31. | naložbe v prometno infrastrukturo so vendarle ključno področje pri spopadanju z gospodarsko in finančno krizo, zato Komisijo poziva, naj pospeši infrastrukturne projekte iz TEN-T, ki so financirani iz strukturnega in/ali kohezijskega sklada; države članice poziva, naj glede na ta pristop ponovno ocenijo prednostne naložbe in pospešijo projekte TEN-T, za katere so odgovorne, zlasti na obmejnih odsekih; |
| --- | --- |

31.

naložbe v prometno infrastrukturo so vendarle ključno področje pri spopadanju z gospodarsko in finančno krizo, zato Komisijo poziva, naj pospeši infrastrukturne projekte iz TEN-T, ki so financirani iz strukturnega in/ali kohezijskega sklada; države članice poziva, naj glede na ta pristop ponovno ocenijo prednostne naložbe in pospešijo projekte TEN-T, za katere so odgovorne, zlasti na obmejnih odsekih;

| 32. | opozarja Komisijo, da morajo sredstva EU za sofinanciranje projektov prometne infrastrukture iz naslova TEN-T, kohezijskih skladov, regionalnih skladov in Evropske investicijske banke biti v skladu z naslednjimi merili: gospodarska upravičenost, večja konkurenčnost, pospešeno delovanje enotnega trga, okoljska trajnost, preglednost za davkoplačevalce in sodelovanje državljanov (načelo partnerstva); ob tem opozarja na pomen razvoja javno-zasebnih partnerstev za financiranje projektov TEN-T in na potrebo po prožnih rešitvah za težave, do katerih prihaja pri tako obsežnih delih (zemljepisne in tehnične težave, nasprotovanje javnosti itd.); |
| --- | --- |

32.

opozarja Komisijo, da morajo sredstva EU za sofinanciranje projektov prometne infrastrukture iz naslova TEN-T, kohezijskih skladov, regionalnih skladov in Evropske investicijske banke biti v skladu z naslednjimi merili: gospodarska upravičenost, večja konkurenčnost, pospešeno delovanje enotnega trga, okoljska trajnost, preglednost za davkoplačevalce in sodelovanje državljanov (načelo partnerstva); ob tem opozarja na pomen razvoja javno-zasebnih partnerstev za financiranje projektov TEN-T in na potrebo po prožnih rešitvah za težave, do katerih prihaja pri tako obsežnih delih (zemljepisne in tehnične težave, nasprotovanje javnosti itd.);

| 33. | v zvezi s tem Komisijo poziva, naj zagotovi, da bo pri projektih, ki se vrednotijo v okviru finančnih programov EU, upoštevan morebitni vpliv na nacionalno financiranje drugih potrebnih vlaganj, ki se ne financirajo iz skladov EU; zlasti meni, da se odobrenih proračunskih sredstev, ki jih države članice uporabijo za dopolnjevanje projektov, ki jih financira EU, ne sme dodeljevati na račun ohranjanja priključnih prog ali vlaganja vanje; meni, da je treba projekte vsaj delno pripraviti in vrednotiti na podlagi njihovega potenciala, da strnejo (in ne zanemarijo) razvoj in vzdrževanje potrebne dodatne priključne infrastrukture; |
| --- | --- |

33.

v zvezi s tem Komisijo poziva, naj zagotovi, da bo pri projektih, ki se vrednotijo v okviru finančnih programov EU, upoštevan morebitni vpliv na nacionalno financiranje drugih potrebnih vlaganj, ki se ne financirajo iz skladov EU; zlasti meni, da se odobrenih proračunskih sredstev, ki jih države članice uporabijo za dopolnjevanje projektov, ki jih financira EU, ne sme dodeljevati na račun ohranjanja priključnih prog ali vlaganja vanje; meni, da je treba projekte vsaj delno pripraviti in vrednotiti na podlagi njihovega potenciala, da strnejo (in ne zanemarijo) razvoj in vzdrževanje potrebne dodatne priključne infrastrukture;

| 34. | opozarja na vse večje potrebe po naložbah v evropski trg zračnega prometa v okviru paketa za enotno evropsko nebo II, pa tudi na predlagani „pristop k popolnemu letalskemu sistemu“; zato Komisijo poziva, naj ob pregledu proračunskega okvira za TEN-T pretehta možnost povišanja deleža razpoložljivih sredstev za letališča in ATM/ANS; |
| --- | --- |

34.

opozarja na vse večje potrebe po naložbah v evropski trg zračnega prometa v okviru paketa za enotno evropsko nebo II, pa tudi na predlagani „pristop k popolnemu letalskemu sistemu“; zato Komisijo poziva, naj ob pregledu proračunskega okvira za TEN-T pretehta možnost povišanja deleža razpoložljivih sredstev za letališča in ATM/ANS;

| 35. | ugotavlja, da so potrebne obsežnejše raziskave in razvoj glede najboljših in najučinkovitejših primerov prakse na področju financiranja prometne infrastrukture ter njihovega pozitivnega učinka na konkurenčnost in zaposlovanje, vključno z izkušnjami javno-zasebnih partnerstev na tem področju, kakor je bilo že začeto v aktualnih študijah Komisije; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da so potrebne obsežnejše raziskave in razvoj glede najboljših in najučinkovitejših primerov prakse na področju financiranja prometne infrastrukture ter njihovega pozitivnega učinka na konkurenčnost in zaposlovanje, vključno z izkušnjami javno-zasebnih partnerstev na tem področju, kakor je bilo že začeto v aktualnih študijah Komisije;

| 36. | poudarja, da bi bilo pri izvajalski agenciji TEN-T treba oblikovati posebno delovno skupino, ki bi spodbujala uporabo javno-zasebnega partnerstva pri financiranju nekaterih prednostnih projektov ali odsekov, in širila primere dobre prakse; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi bilo pri izvajalski agenciji TEN-T treba oblikovati posebno delovno skupino, ki bi spodbujala uporabo javno-zasebnega partnerstva pri financiranju nekaterih prednostnih projektov ali odsekov, in širila primere dobre prakse;

| 37. | poudarja, da vse večje zanašanje na javno-zasebna partnerstva in Evropsko investicijsko banko ne more nadomestiti pomembnega deleža proračunskih sredstev za obsežne projekte z medgeneracijskim obdobjem vračanja naložb; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da vse večje zanašanje na javno-zasebna partnerstva in Evropsko investicijsko banko ne more nadomestiti pomembnega deleža proračunskih sredstev za obsežne projekte z medgeneracijskim obdobjem vračanja naložb;

| 38. | se prej zavzema, da bi države članice ob vmesnem pregledu finančne perspektive 2009–2010 ponovno pretehtale proračun za TEN-T, namesto da drastično skrčijo druge projekte in načrte za razvoj železniških prog in plovnih poti, vezanih nanje; |
| --- | --- |

38.

se prej zavzema, da bi države članice ob vmesnem pregledu finančne perspektive 2009–2010 ponovno pretehtale proračun za TEN-T, namesto da drastično skrčijo druge projekte in načrte za razvoj železniških prog in plovnih poti, vezanih nanje;

| 39. | poudarja, da je treba del dohodka od cestnin za cestno infrastrukturo dodeliti financiranju projektov TEN-T, da bi s tem povečali učinek vzvoda na posojila; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba del dohodka od cestnin za cestno infrastrukturo dodeliti financiranju projektov TEN-T, da bi s tem povečali učinek vzvoda na posojila;

| 40. | poziva Komisijo, naj pripravi izbor primerov regionalnih čezmejnih železniških povezav, ki so bile odstranjene ali zapuščene, zlasti tistih, ki bi se lahko povezale s TEN-T; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj pripravi izbor primerov regionalnih čezmejnih železniških povezav, ki so bile odstranjene ali zapuščene, zlasti tistih, ki bi se lahko povezale s TEN-T;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo evropsko mrežo kolesarskih poti EuroVelo in stezo železne zavese kot možnosti za spodbujanje omrežij evropske čezmejne kolesarske infrastrukture in tako podpirajo primerne oblike prevoza in trajnostni turizem; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo evropsko mrežo kolesarskih poti EuroVelo in stezo železne zavese kot možnosti za spodbujanje omrežij evropske čezmejne kolesarske infrastrukture in tako podpirajo primerne oblike prevoza in trajnostni turizem;

| 42. | poziva Komisijo, naj v spodbudo konkurenčnosti vsega železniškega omrežja TEN do konca svojega mandata predlaga zakonodajni predlog za odprtje domačih trgov železniškega potniškega prometa s 1. januarjem 2012; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj v spodbudo konkurenčnosti vsega železniškega omrežja TEN do konca svojega mandata predlaga zakonodajni predlog za odprtje domačih trgov železniškega potniškega prometa s 1. januarjem 2012;

| 43. | obžaluje, da se zelo počasi izvajajo prednostni projekti na obmejnih odsekih, zlasti v Pirenejih, ki so zelo pomembni za Iberski polotok in Francijo; |
| --- | --- |

43.

obžaluje, da se zelo počasi izvajajo prednostni projekti na obmejnih odsekih, zlasti v Pirenejih, ki so zelo pomembni za Iberski polotok in Francijo;

| 44. | spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje s Parlamentom in Evropskim svetom pri pripravi (več)letnih predlogov in odločitev glede sofinanciranja projektov TEN-T; |
| --- | --- |

44.

spodbuja Komisijo, naj še naprej sodeluje s Parlamentom in Evropskim svetom pri pripravi (več)letnih predlogov in odločitev glede sofinanciranja projektov TEN-T;

| 45. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu redno in vsaj enkrat letno – in za vsak prednostni projekt posebej – poroča o fazi projekta, njegovi zanesljivosti stroškov, izvedljivosti in časovni izvedbi; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu redno in vsaj enkrat letno – in za vsak prednostni projekt posebej – poroča o fazi projekta, njegovi zanesljivosti stroškov, izvedljivosti in časovni izvedbi;

| 46. | poziva Komisijo in EIB, naj tako kot pri sofinanciranju TEN-T tudi pri regionalnem in kohezijskem sofinanciranju ter sofinanciranju TEN-T projektov s strani EIB Evropskemu parlamentu in Svetu letno predloži pregled projektov, ki so bili dejansko sofinancirani; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in EIB, naj tako kot pri sofinanciranju TEN-T tudi pri regionalnem in kohezijskem sofinanciranju ter sofinanciranju TEN-T projektov s strani EIB Evropskemu parlamentu in Svetu letno predloži pregled projektov, ki so bili dejansko sofinancirani;

| 47. | vztraja, da so multimodalni prevozni sistemi, ki omogočajo uporabo različnih prevoznih sredstev na dani poti, z ekološkega in gospodarskega vidika pogosto edina funkcionalna in trajnostna možnost za prihodnost; |
| --- | --- |

47.

vztraja, da so multimodalni prevozni sistemi, ki omogočajo uporabo različnih prevoznih sredstev na dani poti, z ekološkega in gospodarskega vidika pogosto edina funkcionalna in trajnostna možnost za prihodnost;

| 48. | poudarja, da so na pred kratkim razširjenem schengenskem območju prevozne povezave med zahodno in vzhodno Evropo nadvse pomembne za gospodarsko rast, zlasti v novih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo in spodbujajo transnacionalne cestne in železniške povezave med vzhodno in zahodno Evropo ter s posebnim akcijskim programom, ki se bo izvajal v sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi oblastmi, zlasti podpirajo čezmejno prometno infrastrukturo; opozarja tudi, da bi boljša povezanost omrežij TEN-T in prevoznih omrežij tretjih držav izboljšala zlasti položaj obmejnih območij in prinesla dodano vrednost medregionalnemu sodelovanju in Evropski uniji kot celoti; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da so na pred kratkim razširjenem schengenskem območju prevozne povezave med zahodno in vzhodno Evropo nadvse pomembne za gospodarsko rast, zlasti v novih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo in spodbujajo transnacionalne cestne in železniške povezave med vzhodno in zahodno Evropo ter s posebnim akcijskim programom, ki se bo izvajal v sodelovanju z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi oblastmi, zlasti podpirajo čezmejno prometno infrastrukturo; opozarja tudi, da bi boljša povezanost omrežij TEN-T in prevoznih omrežij tretjih držav izboljšala zlasti položaj obmejnih območij in prinesla dodano vrednost medregionalnemu sodelovanju in Evropski uniji kot celoti;

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0120.

(2)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 154.

(3)  UL L 15, 17.1.1997, str. 1.

(4)  UL L 167, 30.4.2004, str. 1.

(5)  UL L 162, 22.6.2007, str. 1.

(6)  UL L 228, 23.9.1995, str. 1.

---

Četrtek, 23. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/41

---

Četrtek, 23. aprila 2009Krčenje in propadanje gozdov

P6_TA(2009)0306

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti

2010/C 184 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom „Spopadanje z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti“ (KOM(2008)0645),

ob upoštevanju sklepov pete ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi, ki je potekala novembra 2007 v Varšavi na Poljskem o oceni posledic podnebnih sprememb za stanje gozdov in o politiki za trajnostno gozdarstvo,

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker želi EU omejiti globalno segrevanje na 2 °C in prepoloviti izgubljanje biotske raznovrstnosti; ker se v Eliaschevem poročilu ocenjuje, da bo za prepolovitev krčenja gozdov do leta 2030 vsako leto potrebnih med 17 in 33 milijard USD, |
| --- | --- |

A.

ker želi EU omejiti globalno segrevanje na 2 °C in prepoloviti izgubljanje biotske raznovrstnosti; ker se v Eliaschevem poročilu ocenjuje, da bo za prepolovitev krčenja gozdov do leta 2030 vsako leto potrebnih med 17 in 33 milijard USD,

| B. | ker je trajnostno gozdarstvo življenjskega pomena pri boju proti krčenju gozdov in predstavlja bistven vidik gospodarskega razvoja, |
| --- | --- |

B.

ker je trajnostno gozdarstvo življenjskega pomena pri boju proti krčenju gozdov in predstavlja bistven vidik gospodarskega razvoja,

| C. | ker krčenje gozdov povzroča približno 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, je glavni razlog za izgubljanje biotske raznovrstnosti in resna grožnja za razvoj zlasti za preživetje revnih, |
| --- | --- |

C.

ker krčenje gozdov povzroča približno 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, je glavni razlog za izgubljanje biotske raznovrstnosti in resna grožnja za razvoj zlasti za preživetje revnih,

| D. | ker se gozdovi krčijo z zaskrbljujočo hitrostjo 13 milijonov hektarjev na leto, predvsem v tropskih območjih, do neke mere pa tudi v Evropi, zlasti srednji in vzhodni, |
| --- | --- |

D.

ker se gozdovi krčijo z zaskrbljujočo hitrostjo 13 milijonov hektarjev na leto, predvsem v tropskih območjih, do neke mere pa tudi v Evropi, zlasti srednji in vzhodni,

| E. | ker ima krčenje gozdov za posledico okoljsko škodo, ki jo je težko odpraviti, na primer dolgotrajne motnje v vodnih razmerah, nastajanje step in puščav ter zmanjšanje biotske raznovrstnosti, celotni gospodarski stroški tega pa zelo presegajo izdatke za ukrepe za zaščito in izboljšanje, |
| --- | --- |

E.

ker ima krčenje gozdov za posledico okoljsko škodo, ki jo je težko odpraviti, na primer dolgotrajne motnje v vodnih razmerah, nastajanje step in puščav ter zmanjšanje biotske raznovrstnosti, celotni gospodarski stroški tega pa zelo presegajo izdatke za ukrepe za zaščito in izboljšanje,

| F. | ker ima propadanje gozdov različne pojavne oblike in ga je težko opredeliti, vendar močno vpliva na podnebje, biotsko raznovrstnost ter dobrine in storitve, |
| --- | --- |

F.

ker ima propadanje gozdov različne pojavne oblike in ga je težko opredeliti, vendar močno vpliva na podnebje, biotsko raznovrstnost ter dobrine in storitve,

| G. | ker je treba doseči veliko odstopanje glede na „običajno“ rast emisij v državah v razvoju, vključno z zmanjšanjem emisij, povezanih s krčenjem gozdov, poleg 25–40 % zmanjšanja v industrializiranih državah do leta 2020 glede na emisije iz leta 1990, da se segrevanje ozračja omeji na 2 °C v skladu s četrtim ocenjevalnim poročilom medvladnega foruma o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

G.

ker je treba doseči veliko odstopanje glede na „običajno“ rast emisij v državah v razvoju, vključno z zmanjšanjem emisij, povezanih s krčenjem gozdov, poleg 25–40 % zmanjšanja v industrializiranih državah do leta 2020 glede na emisije iz leta 1990, da se segrevanje ozračja omeji na 2 °C v skladu s četrtim ocenjevalnim poročilom medvladnega foruma o podnebnih spremembah,

| H. | ker bo imelo zmanjšanje krčenja gozdov pomembno vlogo pri ublažitvi podnebnih sprememb, pa tudi pri prilagajanju nanje, |
| --- | --- |

H.

ker bo imelo zmanjšanje krčenja gozdov pomembno vlogo pri ublažitvi podnebnih sprememb, pa tudi pri prilagajanju nanje,

| 1. | poudarja, da je potrebna večja skladnost med varstvom gozdov ter politikami za trajnostno upravljanje in drugimi notranjimi in zunanjimi politikami EU; poziva h količinsko opredeljeni presoji vpliva politik EU na gozdove, na primer energetske (zlasti za biogoriva) in kmetijske politike ter politike o trajnostni proizvodnji in potrošnji, javnih naročilih, trgovini in razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je potrebna večja skladnost med varstvom gozdov ter politikami za trajnostno upravljanje in drugimi notranjimi in zunanjimi politikami EU; poziva h količinsko opredeljeni presoji vpliva politik EU na gozdove, na primer energetske (zlasti za biogoriva) in kmetijske politike ter politike o trajnostni proizvodnji in potrošnji, javnih naročilih, trgovini in razvojnem sodelovanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predstavi predloge za stroge zahteve Skupnosti glede vsega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz gozdov; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predstavi predloge za stroge zahteve Skupnosti glede vsega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz gozdov;

| 3. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 objavi celovito študijo o presoji vplivov, ki jih imajo proizvodnja, potrošnja in trgovina EU, tako prehrambenih kot neprehrambenih izdelkov, na krčenje gozdov in njihovo uničenje; poziva, naj se v študiji oceni in podrobno opredeli morebiten negativni prispevek različnih industrijskih sektorjev ter navede priporočila za nadaljnjo politiko in inovacije za zmanjšanje tovrstnih vplivov; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 objavi celovito študijo o presoji vplivov, ki jih imajo proizvodnja, potrošnja in trgovina EU, tako prehrambenih kot neprehrambenih izdelkov, na krčenje gozdov in njihovo uničenje; poziva, naj se v študiji oceni in podrobno opredeli morebiten negativni prispevek različnih industrijskih sektorjev ter navede priporočila za nadaljnjo politiko in inovacije za zmanjšanje tovrstnih vplivov;

| 4. | opozarja, da se je treba v okviru gozdarstva previdno spoprijeti s težavami, povezanimi z vodnimi razmerami, in opozarja, da je bistvena potreba po skupnem razvoju gozdnih in vodnih virov ter uskladitvi ustreznih politik EU, da se obnovi in izboljša zmožnost ekosistemov za zadrževanje vode; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da se je treba v okviru gozdarstva previdno spoprijeti s težavami, povezanimi z vodnimi razmerami, in opozarja, da je bistvena potreba po skupnem razvoju gozdnih in vodnih virov ter uskladitvi ustreznih politik EU, da se obnovi in izboljša zmožnost ekosistemov za zadrževanje vode;

| 5. | pozdravlja zelene politike javnih naročil in uveljavljanje instrumentov, kot so okoljsko označevanje in sistemi certificiranja gozdov; poziva k hitremu sprejetju in izvajanju zelenih politik javnih naročil za lesne proizvode v vsej EU; poziva države članice, naj njihova politika javnih naročil temelji na visokih trajnostnih standardih in naj ustrezno zastavijo cilje, povezane s tovrstnimi standardi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja zelene politike javnih naročil in uveljavljanje instrumentov, kot so okoljsko označevanje in sistemi certificiranja gozdov; poziva k hitremu sprejetju in izvajanju zelenih politik javnih naročil za lesne proizvode v vsej EU; poziva države članice, naj njihova politika javnih naročil temelji na visokih trajnostnih standardih in naj ustrezno zastavijo cilje, povezane s tovrstnimi standardi;

| 6. | meni, da je treba zagotoviti veliko finančno pomoč državam v razvoju, da najpozneje do leta 2020 zaustavijo surovo krčenje tropskega gozda, ter da bo dokaz predanosti temu odločilen pri mednarodnih pogajanjih o celovitem svetovnem podnebnem sporazumu za obdobje po letu 2012; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba zagotoviti veliko finančno pomoč državam v razvoju, da najpozneje do leta 2020 zaustavijo surovo krčenje tropskega gozda, ter da bo dokaz predanosti temu odločilen pri mednarodnih pogajanjih o celovitem svetovnem podnebnem sporazumu za obdobje po letu 2012;

| 7. | priznava, da bo uporaba zadostnih sredstev v okviru svetovnega podnebnega dogovora bistvena za prepolovitev in sčasoma ustavitev svetovnega krčenja gozdov; pri tem podpira predlog Komisije za oblikovanje svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih v okviru Konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki temelji na stalnem sistemu financiranja; poziva države članice, naj podprejo svojo zavezo za ustavitev svetovnega krčenja in uničevanja gozdov s tem, da velik del prihodkov od dražb v sistemu EU za trgovanje z emisijami namenijo za zmanjšanje krčenja in uničevanja gozdov v državah v razvoju ter z osredotočanjem na pogajanja o virih financiranja, kot so začrtani v sporočilu Komisije z dne 28. januarja 2009 z naslovom „Za celovit sporazum o podnebnih spremembah v Köbenhavnu“ (KOM(2009)0039); poziva države članice, naj podprejo predlog Komisije o sprejetju norveškega predloga financiranja in namenijo del prihodnjih prihodkov od dražb dodeljenih količin za svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih; |
| --- | --- |

7.

priznava, da bo uporaba zadostnih sredstev v okviru svetovnega podnebnega dogovora bistvena za prepolovitev in sčasoma ustavitev svetovnega krčenja gozdov; pri tem podpira predlog Komisije za oblikovanje svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih v okviru Konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki temelji na stalnem sistemu financiranja; poziva države članice, naj podprejo svojo zavezo za ustavitev svetovnega krčenja in uničevanja gozdov s tem, da velik del prihodkov od dražb v sistemu EU za trgovanje z emisijami namenijo za zmanjšanje krčenja in uničevanja gozdov v državah v razvoju ter z osredotočanjem na pogajanja o virih financiranja, kot so začrtani v sporočilu Komisije z dne 28. januarja 2009 z naslovom „Za celovit sporazum o podnebnih spremembah v Köbenhavnu“ (KOM(2009)0039); poziva države članice, naj podprejo predlog Komisije o sprejetju norveškega predloga financiranja in namenijo del prihodnjih prihodkov od dražb dodeljenih količin za svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih;

| 8. | zagovarja stališče, da bi morala podpora, ki se zagotavlja prek svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih, temeljiti na uspešnosti ter da bi bilo treba to podporo zagotavljati na podlagi preverjenih rezultatov pri zmanjšanju bruto krčenja gozdov in njihovega uničevanja; poudarja, da bi morala ta podpora omogočati tudi dodatne koristi v povezavi z zaščito biotske raznovrstnosti, povečanjem odpornosti in boljšim preživljanjem v gozdnih regijah; |
| --- | --- |

8.

zagovarja stališče, da bi morala podpora, ki se zagotavlja prek svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih, temeljiti na uspešnosti ter da bi bilo treba to podporo zagotavljati na podlagi preverjenih rezultatov pri zmanjšanju bruto krčenja gozdov in njihovega uničevanja; poudarja, da bi morala ta podpora omogočati tudi dodatne koristi v povezavi z zaščito biotske raznovrstnosti, povečanjem odpornosti in boljšim preživljanjem v gozdnih regijah;

| 9. | poudarja, da je treba v celoti spoštovati pravice ljudi, vezanih na lokalne gozdove, vključno s pravico domorodnih ljudstev do svobodnega, predhodnega in informiranega konsenza za uporabo gozdov, ki jih običajno uporabljajo ta ljudstva; meni, da je bistvenega pomena, da se lokalne skupnosti in domorodna ljudstva smiselno in celovito vključijo v vse faze ocenjevanja, načrtovanja in izvajanja ukrepov za zmanjšanje emisij, ki so posledica krčenja gozdov in njihovega uničenja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba v celoti spoštovati pravice ljudi, vezanih na lokalne gozdove, vključno s pravico domorodnih ljudstev do svobodnega, predhodnega in informiranega konsenza za uporabo gozdov, ki jih običajno uporabljajo ta ljudstva; meni, da je bistvenega pomena, da se lokalne skupnosti in domorodna ljudstva smiselno in celovito vključijo v vse faze ocenjevanja, načrtovanja in izvajanja ukrepov za zmanjšanje emisij, ki so posledica krčenja gozdov in njihovega uničenja;

| 10. | poudarja, da bi moral vsak mehanizem v okviru programa sodelovanja Združenih narodov za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in propadanja gozdov v državah v razvoju, ki se sklene kot del mednarodnega sporazuma o podnebju za obdobje po letu 2012, zagotavljati predvsem zaščito pragozdov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi moral vsak mehanizem v okviru programa sodelovanja Združenih narodov za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in propadanja gozdov v državah v razvoju, ki se sklene kot del mednarodnega sporazuma o podnebju za obdobje po letu 2012, zagotavljati predvsem zaščito pragozdov;

| 11. | ugotavlja, da proces krčenja gozdov v vzhodni Evropi prispeva k uničevanju naravnega okolja ter med drugim vpliva tudi na kakovost življenja; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da proces krčenja gozdov v vzhodni Evropi prispeva k uničevanju naravnega okolja ter med drugim vpliva tudi na kakovost življenja;

| 12. | meni, da bi bili lahko gozdni dobropisi na trgu ogljika srednjeročna in dolgoročna sestavina v kombinaciji politik glede krčenja gozdov, če bo mogoče zagotoviti natančno metodologijo za izračunavanje ogljika v gozdovih in zanesljive mehanizme spremljanja; poudarja, da je treba končno odločitev o vključitvi gozdnih dobropisih v evropski sistem za trgovanje z emisijami sprejeti po podrobni analizi izvedljivosti za vse potencialne mehanizme financiranja ter po oceni izidov konference pogodbenic v Köbenhavnu in ugotovitvah, pridobljenih iz pilotnih projektov; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bili lahko gozdni dobropisi na trgu ogljika srednjeročna in dolgoročna sestavina v kombinaciji politik glede krčenja gozdov, če bo mogoče zagotoviti natančno metodologijo za izračunavanje ogljika v gozdovih in zanesljive mehanizme spremljanja; poudarja, da je treba končno odločitev o vključitvi gozdnih dobropisih v evropski sistem za trgovanje z emisijami sprejeti po podrobni analizi izvedljivosti za vse potencialne mehanizme financiranja ter po oceni izidov konference pogodbenic v Köbenhavnu in ugotovitvah, pridobljenih iz pilotnih projektov;

| 13. | opozarja, da morebitnih dobropisov iz gozdnih projektov, ki se uporabljajo za nadomeščanje emisij toplogrednih plinov v industrializiranih državah, ni mogoče šteti dvakrat, torej tudi v korist ciljev preusmerjanja od „običajnega“ poslovanja, za katere se pričakuje, da jih bodo razvite države prevzele s sporazumom o podnebju za obdobje po letu 2012; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da morebitnih dobropisov iz gozdnih projektov, ki se uporabljajo za nadomeščanje emisij toplogrednih plinov v industrializiranih državah, ni mogoče šteti dvakrat, torej tudi v korist ciljev preusmerjanja od „običajnega“ poslovanja, za katere se pričakuje, da jih bodo razvite države prevzele s sporazumom o podnebju za obdobje po letu 2012;

| 14. | poudarja, da mora vsak sistem nadomestil za zmanjševanje krčenja in propadanja gozdov v okviru prihodnjega podnebnega režima upoštevati ogljikove ponore, pa tudi storitve ekosistemov in družbene koristi gozdov; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da mora vsak sistem nadomestil za zmanjševanje krčenja in propadanja gozdov v okviru prihodnjega podnebnega režima upoštevati ogljikove ponore, pa tudi storitve ekosistemov in družbene koristi gozdov;

| 15. | poziva EU, naj spodbuja močne socialne in okoljske standarde za zmanjševanje emisij zaradi krčenja gozdov in njihovega uničenja; poziva EU, naj podpira mehanizme za zmanjševanje emisij zaradi krčenja gozdov v državah v razvoju, ki presegajo sedanji pristop na podlagi projektov mehanizmov čistega razvoja in obravnavajo temeljne razloge za krčenje gozdov, kot so slabo upravljanje, revščina, korupcija in pomanjkanje kazenskega pregona, in sicer s podporo politične in institucionalne reforme na lokalni ter nacionalni ravni; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj spodbuja močne socialne in okoljske standarde za zmanjševanje emisij zaradi krčenja gozdov in njihovega uničenja; poziva EU, naj podpira mehanizme za zmanjševanje emisij zaradi krčenja gozdov v državah v razvoju, ki presegajo sedanji pristop na podlagi projektov mehanizmov čistega razvoja in obravnavajo temeljne razloge za krčenje gozdov, kot so slabo upravljanje, revščina, korupcija in pomanjkanje kazenskega pregona, in sicer s podporo politične in institucionalne reforme na lokalni ter nacionalni ravni;

| 16. | obžaluje, da sporočilo kljub svojemu naslovu ne obravnava propadanja gozdov; poziva Komisijo, naj razvije akcijske načrte in pilotne projekte ter v svoji gozdarski politiki pokaže predanost ne le za ustavitev krčenja gozdov, temveč tudi za ustavitev propadanja gozdov (tudi v EU), in sicer, tudi z razvojem in vzpostavljanjem ustreznih sistemov spremljanja, da se pridobijo ustrezni podatki o tleh in biomasi v gozdovih; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da sporočilo kljub svojemu naslovu ne obravnava propadanja gozdov; poziva Komisijo, naj razvije akcijske načrte in pilotne projekte ter v svoji gozdarski politiki pokaže predanost ne le za ustavitev krčenja gozdov, temveč tudi za ustavitev propadanja gozdov (tudi v EU), in sicer, tudi z razvojem in vzpostavljanjem ustreznih sistemov spremljanja, da se pridobijo ustrezni podatki o tleh in biomasi v gozdovih;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/43

---

Četrtek, 23. aprila 2009Akcijski načrt za mobilnost v mestih

P6_TA(2009)0307

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (2008/2217(INI))

2010/C 184 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 25. septembra 2007 z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (KOM(2007)0551),

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 12. septembra 2001 z naslovom „Evropska prometna politika do leta 2010: čas za odločitev“ (KOM(2001)0370),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa“ (KOM(2007)0607),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2007 z naslovom „Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil“ (KOM(2007)0541),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. februarja 2007 z naslovom „Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju – Stališče Komisije o končnem poročilu skupine na visoki ravni CARS 21 – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0022),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2006 z naslovom „Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti“ (KOM(2006)0336),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. junija 2006 naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (KOM(2006)0314),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. februarja 2006 z naslovom „o pobudi Inteligentni avtomobil – Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila“ KOM(2006)0059),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2006 z naslovom „o tematski strategiji za urbano okolje“ (KOM(2005)0718),

ob upoštevanju predlogov in smernic Komisije ter stališč Evropskega parlamenta o strukturnih in kohezijskih skladih ter Sedmem okvirnem raziskovalnem programu,

ob upoštevanju spremenjenega predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (KOM(2007)0817),

ob upoštevanju resolucije z dne 9. julija 2008 z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 z naslovom „Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil“ (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 1988 o zaščiti pešcev in Evropski listini o pravicah pešcev (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o „CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo“ (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o „logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti“ (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (7),

ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (8),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (9),

ob upoštevanju Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti (10) (Direktiva o varnosti na železnici),

ob upoštevanju Direktive 2000/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o zaščiti motornih vozil pred podletom od spredaj (11),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 21. aprila 2009 o akcijskem načrtu o mobilnosti v mestih (12),

ob upoštevanju napovedi Komisije, da bo objavila akcijski načrt za mobilnost v mestih, objavo katerega je že večkrat preložila na kasnejši čas in za katerega ni določila točnega roka,

ob upoštevanju pravnih podlag, ki jih tvorijo členi od 70 do 80 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0199/2009),

| A. | ker ima mestni promet pomembno mesto pri vseh vrstah prometa in ker zaradi tega členi od 70 do 80 Pogodbe ES tvorijo pravno podlago, ki Evropski uniji dodeljuje pristojnost na tem področju, ki si jo deli z državami članicami, |
| --- | --- |

A.

ker ima mestni promet pomembno mesto pri vseh vrstah prometa in ker zaradi tega členi od 70 do 80 Pogodbe ES tvorijo pravno podlago, ki Evropski uniji dodeljuje pristojnost na tem področju, ki si jo deli z državami članicami,

| B. | ker številne evropske prečne ali sektorske direktive in uredbe vplivajo na mestni promet in je treba najti usmerjen pristop za njihovo prilagoditev problematiki prometa v mestih, |
| --- | --- |

B.

ker številne evropske prečne ali sektorske direktive in uredbe vplivajo na mestni promet in je treba najti usmerjen pristop za njihovo prilagoditev problematiki prometa v mestih,

| C. | ker načrt „evropsko podnebje“, ki ga je sprejel Evropski svet dne 8. in 9. marca 2007, določa ambiciozne cilje glede manjše porabe energije za 20 odstotkov, 20-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in 20-odstotne oskrbe z obnovljivimi viri energije glede na celotno porabo energije do leta 2020 in ker teh ciljev ni mogoče uresničiti brez strategije, ki bo primerno prilagojena mestnemu prometu, |
| --- | --- |

C.

ker načrt „evropsko podnebje“, ki ga je sprejel Evropski svet dne 8. in 9. marca 2007, določa ambiciozne cilje glede manjše porabe energije za 20 odstotkov, 20-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in 20-odstotne oskrbe z obnovljivimi viri energije glede na celotno porabo energije do leta 2020 in ker teh ciljev ni mogoče uresničiti brez strategije, ki bo primerno prilagojena mestnemu prometu,

| D. | ker se je program za raziskave in razvoj CIVITAS izkazal kot zelo uspešen, ta uspeh pa izraža pomen evropskih naložb v inovativne programe mestnega prometa za pristojne lokalne organe in prevozniške družbe, |
| --- | --- |

D.

ker se je program za raziskave in razvoj CIVITAS izkazal kot zelo uspešen, ta uspeh pa izraža pomen evropskih naložb v inovativne programe mestnega prometa za pristojne lokalne organe in prevozniške družbe,

| E. | ker se sredstva iz kohezijskega sklada in strukturnih skladov uporabljajo za financiranje programov mobilnosti v mestih, čeprav ni evropske strategije in ciljev glede mobilnosti v mestih, ta sredstva pa se na območju Unije dodeljujejo neenakomerno, |
| --- | --- |

E.

ker se sredstva iz kohezijskega sklada in strukturnih skladov uporabljajo za financiranje programov mobilnosti v mestih, čeprav ni evropske strategije in ciljev glede mobilnosti v mestih, ta sredstva pa se na območju Unije dodeljujejo neenakomerno,

| F. | ker so mestna območja najpomembnejši poli intermodalnosti in povezav med vseevropskimi prometnimi omrežji in si morajo prizadevati za uresničitev splošnih ciljev trajnostne evropske mobilnosti in trajnostne konkurenčnosti mreže mest EU, |
| --- | --- |

F.

ker so mestna območja najpomembnejši poli intermodalnosti in povezav med vseevropskimi prometnimi omrežji in si morajo prizadevati za uresničitev splošnih ciljev trajnostne evropske mobilnosti in trajnostne konkurenčnosti mreže mest EU,

| G. | ker so mesta pomembna gospodarska središča in ker je po eni strani tovorni promet z vidika preskrbe prebivalstva življenjsko pomemben, po drugi strani pa se zaradi omejenih skladiščnih zmogljivosti in kratkih dostavnih rokov sooča z izzivi, |
| --- | --- |

G.

ker so mesta pomembna gospodarska središča in ker je po eni strani tovorni promet z vidika preskrbe prebivalstva življenjsko pomemben, po drugi strani pa se zaradi omejenih skladiščnih zmogljivosti in kratkih dostavnih rokov sooča z izzivi,

| H. | ker strogo spoštovanje načela subsidiarnosti in pravice do samostojnega lokalnega načrtovanja izključuje predpisujočo evropsko politiko, Uniji pa omogoča, da sprejme strategijo v obliki spodbude, sorodne njeni regionalni in kohezijski politiki brez vsiljevanja rešitev od zgoraj navzdol, |
| --- | --- |

H.

ker strogo spoštovanje načela subsidiarnosti in pravice do samostojnega lokalnega načrtovanja izključuje predpisujočo evropsko politiko, Uniji pa omogoča, da sprejme strategijo v obliki spodbude, sorodne njeni regionalni in kohezijski politiki brez vsiljevanja rešitev od zgoraj navzdol,

| I. | ker problema mestnih območij ni mogoče rešiti s sektorskimi politikami, temveč le s pristopom, ki se bo osredotočal na uporabnike in integrirane sisteme prevoza, |
| --- | --- |

I.

ker problema mestnih območij ni mogoče rešiti s sektorskimi politikami, temveč le s pristopom, ki se bo osredotočal na uporabnike in integrirane sisteme prevoza,

| J. | ker bo politiko učinkovitega in trajnostnega mestnega prometa, ki bo koristila evropskim državljanom in evropskemu gospodarstvu, mogoče uresničiti samo z enako obravnavo prevoza blaga in potnikov ter različnih načinov prevoza, |
| --- | --- |

J.

ker bo politiko učinkovitega in trajnostnega mestnega prometa, ki bo koristila evropskim državljanom in evropskemu gospodarstvu, mogoče uresničiti samo z enako obravnavo prevoza blaga in potnikov ter različnih načinov prevoza,

| K. | ker urbanistično načrtovanje, kjer se upoštevajo demografske spremembe v družbi, na primer s ponudbami stanovanj v mestnih središčih posebej za starejše prebivalce in z nakupovalnimi možnostmi v bližini stanovanjskih objektov, lahko bistveno prispeva k izogibanju prometu, |
| --- | --- |

K.

ker urbanistično načrtovanje, kjer se upoštevajo demografske spremembe v družbi, na primer s ponudbami stanovanj v mestnih središčih posebej za starejše prebivalce in z nakupovalnimi možnostmi v bližini stanovanjskih objektov, lahko bistveno prispeva k izogibanju prometu,

| L. | ker obstaja potreba po trdnih strategijah prevoza v mestih, da bi se z razvojem platform intermodalnih izmenjav in z vključitvijo različnih sistemov prevoza optimizirali ustrezni instrumenti, |
| --- | --- |

L.

ker obstaja potreba po trdnih strategijah prevoza v mestih, da bi se z razvojem platform intermodalnih izmenjav in z vključitvijo različnih sistemov prevoza optimizirali ustrezni instrumenti,

| M. | ker obstaja potreba po zanesljivih in bolj sistematičnih statističnih podatkih, ki bi omogočili oceno javnih lokalnih politik in izmenjavo najboljših praks na področju prevoza v mestih, |
| --- | --- |

M.

ker obstaja potreba po zanesljivih in bolj sistematičnih statističnih podatkih, ki bi omogočili oceno javnih lokalnih politik in izmenjavo najboljših praks na področju prevoza v mestih,

| N. | ker so različne tehnike, uporabljene v mestnem prometu, z gospodarskega in tehnološkega vidika zelo pomembne za konkurenčnost in zunanjo trgovino Evropske unije, |
| --- | --- |

N.

ker so različne tehnike, uporabljene v mestnem prometu, z gospodarskega in tehnološkega vidika zelo pomembne za konkurenčnost in zunanjo trgovino Evropske unije,

| O. | ker je treba zaradi bližnjih evropskih parlamentarnih volitev spoštovati časovni razpored, ki je bil predviden za parlamentarno razpravo o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih, ki ga je napovedala Komisija, |
| --- | --- |

O.

ker je treba zaradi bližnjih evropskih parlamentarnih volitev spoštovati časovni razpored, ki je bil predviden za parlamentarno razpravo o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih, ki ga je napovedala Komisija,

| 1. | obžaluje, da Komisija ni objavila napovedanega akcijskega načrta o mobilnosti v mestih, in sicer odobrava ločene pobude, vendar vztraja, da je potreben usklajen pristop, zato sprejema odločitev, da bo nadaljeval s svojim samoiniciativnim poročilom, ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, in pripravil predloge za evropski akcijski načrt o mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da Komisija ni objavila napovedanega akcijskega načrta o mobilnosti v mestih, in sicer odobrava ločene pobude, vendar vztraja, da je potreben usklajen pristop, zato sprejema odločitev, da bo nadaljeval s svojim samoiniciativnim poročilom, ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti, in pripravil predloge za evropski akcijski načrt o mobilnosti v mestih;

| 2. | opozarja, da velja za mestni prevoz pravilo subsidiarnosti, vendar hkrati poudarja, da se lokalni organi s temi izzivi pogosto ne morejo spopasti brez sodelovanja in uskladitve na evropski ravni, zato jim mora Komisija zagotoviti študije in pravni okvir, financirati raziskave ter spodbujati in razširjati dobre prakse v oblikah, ki so dostopne v vseh uradnih jezikih EU; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da velja za mestni prevoz pravilo subsidiarnosti, vendar hkrati poudarja, da se lokalni organi s temi izzivi pogosto ne morejo spopasti brez sodelovanja in uskladitve na evropski ravni, zato jim mora Komisija zagotoviti študije in pravni okvir, financirati raziskave ter spodbujati in razširjati dobre prakse v oblikah, ki so dostopne v vseh uradnih jezikih EU;

| 3. | poziva Komisijo, naj objavi zbirko zavezujočih evropskih zakonskih določb s tega področja ter regijam in mestom predlaga skupne referenčne okvire, ki jim bodo olajšali odločanje pri načrtovanju in izvajanju razvojnih strategij; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj objavi zbirko zavezujočih evropskih zakonskih določb s tega področja ter regijam in mestom predlaga skupne referenčne okvire, ki jim bodo olajšali odločanje pri načrtovanju in izvajanju razvojnih strategij;

Pospešitev evropskih raziskav in inovacij na področju mobilnosti v mestih

| 4. | predlaga, da se nemudoma začne izvajati program za izboljšanje statističnih podatkov in podatkovnih zbirk o mobilnosti v mestih pri Eurostatu, vključno s:






  — | podatki o prometu, vključno z okolju prijaznimi načini prevoza (kolesarjenje, hoja itd.), |
| --- | --- | --- |

4.

predlaga, da se nemudoma začne izvajati program za izboljšanje statističnih podatkov in podatkovnih zbirk o mobilnosti v mestih pri Eurostatu, vključno s:

—

podatki o prometu, vključno z okolju prijaznimi načini prevoza (kolesarjenje, hoja itd.),

| — | statističnimi podatki o onesnaževanju zraka in hrupu, nezgodah, gneči in zastojih v prometu, |
| --- | --- |

—

statističnimi podatki o onesnaževanju zraka in hrupu, nezgodah, gneči in zastojih v prometu,

| — | kvantitativnimi in kvalitativnimi statistikami in kazalci o ponudbi in storitvah prevoza; |
| --- | --- |

—

kvantitativnimi in kvalitativnimi statistikami in kazalci o ponudbi in storitvah prevoza;

| 5. | predlaga, da se nemudoma odpreta evropsko spletišče in forum o mobilnosti v mestih, da bi se spodbujale izmenjava in širjenje informacij, dobra praksa ter inovacije, zlasti na področju okolju prijaznega prevoza; |
| --- | --- |

5.

predlaga, da se nemudoma odpreta evropsko spletišče in forum o mobilnosti v mestih, da bi se spodbujale izmenjava in širjenje informacij, dobra praksa ter inovacije, zlasti na področju okolju prijaznega prevoza;

| 6. | predlaga, da se začne podeljevati letna evropska nagrada, ki bi priznanja programa CIVITAS vključila v evropski teden mobilnosti, za pomembne in prenosljive prometne pobude in projekte; |
| --- | --- |

6.

predlaga, da se začne podeljevati letna evropska nagrada, ki bi priznanja programa CIVITAS vključila v evropski teden mobilnosti, za pomembne in prenosljive prometne pobude in projekte;

| 7. | predlaga, da se razvije nova generacija programa CIVITAS (CIVITAS IV) za razpise za projekte, ki vključujejo zlasti:






  — | storitve, ki spremljajo intermodalni prevoz (zaračunavanje cen vozovnic itd.), |
| --- | --- | --- |

7.

predlaga, da se razvije nova generacija programa CIVITAS (CIVITAS IV) za razpise za projekte, ki vključujejo zlasti:

—

storitve, ki spremljajo intermodalni prevoz (zaračunavanje cen vozovnic itd.),

| — | programe ergonomije (udobja) v zvezi z mestnim prevozom, |
| --- | --- |

—

programe ergonomije (udobja) v zvezi z mestnim prevozom,

| — | inovacije v smislu intermodalne dostopnosti, zlasti za osebe z omejeno mobilnostjo, |
| --- | --- |

—

inovacije v smislu intermodalne dostopnosti, zlasti za osebe z omejeno mobilnostjo,

| — | programe obveščanja, vključene v mrežo mestnega prometa, ki uporabnikom omogočajo, da optimizirajo svoj prevoz in ga prilagodijo glede na možne pomanjkljivosti v omrežju; |
| --- | --- |

—

programe obveščanja, vključene v mrežo mestnega prometa, ki uporabnikom omogočajo, da optimizirajo svoj prevoz in ga prilagodijo glede na možne pomanjkljivosti v omrežju;

| 8. | predlaga, da se okrepi program za raziskave in razvoj inteligentnih prometnih sistemov (ITS), ki bo bolj usklajen s potrebami in cilji mestnih prebivalcev in lokalnih oblasti ter bo usmerjen v:






  — | sisteme integriranega upravljanja informacij in upravljanja prometa, |
| --- | --- | --- |

8.

predlaga, da se okrepi program za raziskave in razvoj inteligentnih prometnih sistemov (ITS), ki bo bolj usklajen s potrebami in cilji mestnih prebivalcev in lokalnih oblasti ter bo usmerjen v:

—

sisteme integriranega upravljanja informacij in upravljanja prometa,

| — | zmanjšanje obremenitev in nesreč, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje obremenitev in nesreč,

| — | uporabo novih interoperabilnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, med drugim satelitskih tehnologij in tehnologij NFC (13), z uporabo globalnega sistema mobilne komunikacije za obveščanje uporabnikov in izdajanje integriranih vozovnic, |
| --- | --- |

—

uporabo novih interoperabilnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, med drugim satelitskih tehnologij in tehnologij NFC (13), z uporabo globalnega sistema mobilne komunikacije za obveščanje uporabnikov in izdajanje integriranih vozovnic,

| — | varnost in zaščito v javnem prometu, |
| --- | --- |

—

varnost in zaščito v javnem prometu,

| — | razvoj nove generacije mestnih vozil, |
| --- | --- |

—

razvoj nove generacije mestnih vozil,

| — | inovativne rešitve za učinkovit tovorni promet, zlasti za distribucijo tovora v mestih; |
| --- | --- |

—

inovativne rešitve za učinkovit tovorni promet, zlasti za distribucijo tovora v mestih;

| 9. | poziva k večjemu nacionalnemu in evropskemu financiranju aplikacij ITS, da bi lokalnim oblastem omogočili obsežnejše uvajanje ITS; |
| --- | --- |

9.

poziva k večjemu nacionalnemu in evropskemu financiranju aplikacij ITS, da bi lokalnim oblastem omogočili obsežnejše uvajanje ITS;

Spodbujanje optimizacije različnih načinov prevoza z boljšim načrtovanjem v mestih

| 10. | se zavzema za razširjanje načela celovitega pristopa v okviru partnerskega upravljanja, ki združuje mestne, primestne, nacionalne in evropske akterje ter upošteva vprašanja, povezana s prometom: družbeno vključevanje, hrup, varnost, konkurenčnost, okolje itd.; ponavlja zahtevo po obveznem izvajanju celovitega pristopa pri načrtovanju in izbiri projektov v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

10.

se zavzema za razširjanje načela celovitega pristopa v okviru partnerskega upravljanja, ki združuje mestne, primestne, nacionalne in evropske akterje ter upošteva vprašanja, povezana s prometom: družbeno vključevanje, hrup, varnost, konkurenčnost, okolje itd.; ponavlja zahtevo po obveznem izvajanju celovitega pristopa pri načrtovanju in izbiri projektov v okviru strukturnih skladov;

| 11. | priporoča izvajanje integriranih trajnostnih načrtov za prevoz v mestih za naselja z več kot 100 000 prebivalci, ki bodo zajemali:






  — | napoved, kazalce in cilje za mobilnost in njihove gospodarske, družbene in okoljske vplive, |
| --- | --- | --- |

11.

priporoča izvajanje integriranih trajnostnih načrtov za prevoz v mestih za naselja z več kot 100 000 prebivalci, ki bodo zajemali:

—

napoved, kazalce in cilje za mobilnost in njihove gospodarske, družbene in okoljske vplive,

| — | načrt razvoja in medsebojnega povezovanja prometnih omrežij, usklajenega z načrti za regionalni promet in urbanistično politiko, |
| --- | --- |

—

načrt razvoja in medsebojnega povezovanja prometnih omrežij, usklajenega z načrti za regionalni promet in urbanistično politiko,

| — | načrt razvoja infrastrukture za okolju prijazni promet (kolesarske steze, območja za pešce itd.), ki bo popolnoma vključena v mestni promet, |
| --- | --- |

—

načrt razvoja infrastrukture za okolju prijazni promet (kolesarske steze, območja za pešce itd.), ki bo popolnoma vključena v mestni promet,

| — | osrednji načrt parkirišč in platform za intermodalno izmenjavo, |
| --- | --- |

—

osrednji načrt parkirišč in platform za intermodalno izmenjavo,

| — | program prilagoditve upravljanja mrež mobilnosti v mestih in njihovih medsebojnih povezav za uporabnike z omejeno mobilnostjo, |
| --- | --- |

—

program prilagoditve upravljanja mrež mobilnosti v mestih in njihovih medsebojnih povezav za uporabnike z omejeno mobilnostjo,

| — | osrednji načrt logistike v mestih, vključno z možnostjo uporabe javne infrastrukture za tovorni promet, |
| --- | --- |

—

osrednji načrt logistike v mestih, vključno z možnostjo uporabe javne infrastrukture za tovorni promet,

| — | postopek za neposredno sodelovanje državljanov; |
| --- | --- |

—

postopek za neposredno sodelovanje državljanov;

| 12. | poziva k oblikovanju stalnega evropskega foruma o upravljanju mestnega prevoza, ki bi predstavniškim organom, pristojnim za organizacijo prevoza, ob sodelovanju združenj uporabnikov, državljanov in strokovnih združenj prevoznikov, omogočal izmenjavo in širjenje dobrih praks; |
| --- | --- |

12.

poziva k oblikovanju stalnega evropskega foruma o upravljanju mestnega prevoza, ki bi predstavniškim organom, pristojnim za organizacijo prevoza, ob sodelovanju združenj uporabnikov, državljanov in strokovnih združenj prevoznikov, omogočal izmenjavo in širjenje dobrih praks;

| 13. | predlaga, da bi bilo evropsko financiranje na področju mestnega prometa odvisno od obstoja integriranih načrtov mobilnosti v mestih (načrti za mestni prevoz); |
| --- | --- |

13.

predlaga, da bi bilo evropsko financiranje na področju mestnega prometa odvisno od obstoja integriranih načrtov mobilnosti v mestih (načrti za mestni prevoz);

| 14. | se zavzema za ustrezno območno sodelovanje in operativno povezovanje organov, pristojnih za organizacijo javnega prometa, njegovega poteka in parkiranja v evropskih prestolnicah, ki imajo več kot 250 000 prebivalcev, ob upoštevanju pretoka prebivalstva in blaga in spoštovanju lokalnih posebnosti; |
| --- | --- |

14.

se zavzema za ustrezno območno sodelovanje in operativno povezovanje organov, pristojnih za organizacijo javnega prometa, njegovega poteka in parkiranja v evropskih prestolnicah, ki imajo več kot 250 000 prebivalcev, ob upoštevanju pretoka prebivalstva in blaga in spoštovanju lokalnih posebnosti;

| 15. | spodbuja organe, pristojne za organizacijo prometa, naj si prek politike za mobilnost, določene zgoraj navedenih integriranih trajnostnih prometnih načrtih, zastavijo aktivne in usklajene cilje za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov in te cilje pretvorijo v obvezne konkretne naloge za javne ali zasebne prevoznike; |
| --- | --- |

15.

spodbuja organe, pristojne za organizacijo prometa, naj si prek politike za mobilnost, določene zgoraj navedenih integriranih trajnostnih prometnih načrtih, zastavijo aktivne in usklajene cilje za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov in te cilje pretvorijo v obvezne konkretne naloge za javne ali zasebne prevoznike;

| 16. | predlaga oceno izkušenj z vključitvijo prevoznin (med njimi projekta „Interoperable Fare Management“), z intermodalnimi podatki in notranjimi organi, pristojnimi za organizacijo prometa, v mestnih naseljih Unije, da bi se lažje izmenjale najboljše prakse; |
| --- | --- |

16.

predlaga oceno izkušenj z vključitvijo prevoznin (med njimi projekta „Interoperable Fare Management“), z intermodalnimi podatki in notranjimi organi, pristojnimi za organizacijo prometa, v mestnih naseljih Unije, da bi se lažje izmenjale najboljše prakse;

Dodana vrednost EU: spodbujanje k trajnostni mobilnosti na mestnih območjih

| 17. | poziva, da se pri Komisiji ustanovi opazovalna skupina za mobilnost v mestih, vendar ne želi, da se ustanovi nova agencija; |
| --- | --- |

17.

poziva, da se pri Komisiji ustanovi opazovalna skupina za mobilnost v mestih, vendar ne želi, da se ustanovi nova agencija;

| 18. | obžaluje, da je v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 za mestni promet predvidenih le okrog 9 % (kar ustreza 8 milijardam eurov) vseh sredstev strukturnih skladov, ki bodo izdana za promet (tj. 82 milijard eurov); meni, da je ta delež prenizek, da bi se lahko soočili z izzivi za primerno mobilnost v evropskih mestih ter za varstvo okolja in podnebja; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da je v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 za mestni promet predvidenih le okrog 9 % (kar ustreza 8 milijardam eurov) vseh sredstev strukturnih skladov, ki bodo izdana za promet (tj. 82 milijard eurov); meni, da je ta delež prenizek, da bi se lahko soočili z izzivi za primerno mobilnost v evropskih mestih ter za varstvo okolja in podnebja;

| 19. | močno priporoča, da se v okviru finančnega okvira 2014–2020 prouči možnost uvedbe evropskega finančnega instrumenta za mobilnost v mestih (integriran program vrste Marco Polo), ki bi omogočil sofinanciranje:






  — | študij o načrtih za prevoz v mestih za pospešitev njegovega širšega uvajanja, |
| --- | --- | --- |

19.

močno priporoča, da se v okviru finančnega okvira 2014–2020 prouči možnost uvedbe evropskega finančnega instrumenta za mobilnost v mestih (integriran program vrste Marco Polo), ki bi omogočil sofinanciranje:

—

študij o načrtih za prevoz v mestih za pospešitev njegovega širšega uvajanja,

| — | del naložb v načine prevoza, ki ustrezajo okoljskim in družbeno-gospodarskim ciljem EU; |
| --- | --- |

—

del naložb v načine prevoza, ki ustrezajo okoljskim in družbeno-gospodarskim ciljem EU;

in predlaga, da se ta sredstva dodelijo kot spodbuda na podlagi javnih razpisov v skladu z evropskimi razpisnimi pogoji;

| 20. | poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o predelih z omejenim dostopom v mestih, da bi lahko pripravili oceno o tem, kako to vpliva na mobilnost, kakovost življenja, izpuste in zunanje učinke, zdravje in varnost, ob upoštevanju potrebe po sistemu za pregon kaznivih dejanj in prekrškov v čezmejnem prometu; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o predelih z omejenim dostopom v mestih, da bi lahko pripravili oceno o tem, kako to vpliva na mobilnost, kakovost življenja, izpuste in zunanje učinke, zdravje in varnost, ob upoštevanju potrebe po sistemu za pregon kaznivih dejanj in prekrškov v čezmejnem prometu;

| 21. | predlaga, da se na železniških postajah in letališčih kraja odhoda, če so ta v EU, vzpostavi informativna in prodajna mreža vozovnic za prevoz do večjih mest v EU; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da se na železniških postajah in letališčih kraja odhoda, če so ta v EU, vzpostavi informativna in prodajna mreža vozovnic za prevoz do večjih mest v EU;

| 22. | se zavzema za opredelitev „listine uporabnikov“ mestnega prevoza, vključno s pešci in kolesarji ter distribucijo blaga in storitev, ki bi upoštevala soudeležence v prometu in omogočila zmanjšanje obstoječih razlik; |
| --- | --- |

22.

se zavzema za opredelitev „listine uporabnikov“ mestnega prevoza, vključno s pešci in kolesarji ter distribucijo blaga in storitev, ki bi upoštevala soudeležence v prometu in omogočila zmanjšanje obstoječih razlik;

| 23. | meni, da je koncept načrta mesta, ki se osredotoča na kratke proge, najprimernejši za omogočanje okolju in podnebju prijazne mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

23.

meni, da je koncept načrta mesta, ki se osredotoča na kratke proge, najprimernejši za omogočanje okolju in podnebju prijazne mobilnosti v mestih;

| 24. | spodbuja Komisijo in lokalne organe, naj okrepijo in razširijo pobude o dnevih brez avtomobila, kot se izvajajo v okviru letnega evropskega dneva brez avtomobila; |
| --- | --- |

24.

spodbuja Komisijo in lokalne organe, naj okrepijo in razširijo pobude o dnevih brez avtomobila, kot se izvajajo v okviru letnega evropskega dneva brez avtomobila;

| 25. | poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje usklajen pristop k zelenim območjem in razvoju enotne evropske nalepke za zelena območja, da se prepreči razvoj različnih pristopov v posameznih mestih ali državah članicah, kar bi prebivalcem in podjetjem povzročilo precejšnje neprijetnosti; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje usklajen pristop k zelenim območjem in razvoju enotne evropske nalepke za zelena območja, da se prepreči razvoj različnih pristopov v posameznih mestih ali državah članicah, kar bi prebivalcem in podjetjem povzročilo precejšnje neprijetnosti;

| 26. | meni, da bi moral koncept mobilnosti v mestih določati tudi vzpostavitev medkrajevnih omrežij, ki bi omogočala medsebojno povezanost večjih mest, njihov gospodarski razvoj ter hiter pretok oseb in blaga; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi moral koncept mobilnosti v mestih določati tudi vzpostavitev medkrajevnih omrežij, ki bi omogočala medsebojno povezanost večjih mest, njihov gospodarski razvoj ter hiter pretok oseb in blaga;

Mestni promet: potreba po upoštevanju industrijskega sektorja in evropskih tehnologij pri lizbonski strategiji ter načrtu za oživitev evropskega gospodarstva

| 27. | predlaga, da se na podlagi opravljene bilance onesnaževanja z ogljikom in analize učinka stroškov na prevoznike in uporabnike uvede evropska politika standardizacije in certifikacije materialov glede varnosti in zdravja, udobja (hrup, vibracije), interoperabilnosti omrežij (avtobus-tramvaj, tramvaj-vlak), dostopnosti za osebe z omejeno mobilnostjo ali osebe z otroškimi vozički, okolju prijaznih načinov prevoza in čistih prevoznih sredstev (avtobusi, taksiji); |
| --- | --- |

27.

predlaga, da se na podlagi opravljene bilance onesnaževanja z ogljikom in analize učinka stroškov na prevoznike in uporabnike uvede evropska politika standardizacije in certifikacije materialov glede varnosti in zdravja, udobja (hrup, vibracije), interoperabilnosti omrežij (avtobus-tramvaj, tramvaj-vlak), dostopnosti za osebe z omejeno mobilnostjo ali osebe z otroškimi vozički, okolju prijaznih načinov prevoza in čistih prevoznih sredstev (avtobusi, taksiji);

| 28. | predlaga, da si je treba nenehno prizadevati za sorazmernost med stroški in koristmi pri vseh odločitvah ter da je treba upoštevati možnost finančne podpore uporabnikom z omejenimi finančnimi možnostmi; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da si je treba nenehno prizadevati za sorazmernost med stroški in koristmi pri vseh odločitvah ter da je treba upoštevati možnost finančne podpore uporabnikom z omejenimi finančnimi možnostmi;

| 29. | predlaga, da se izdajo smernice o minimalnih priporočilih glede kakovosti storitev, ocenjevanja in sodelovanja uporabnikov in državljanov v okviru odpiranja mestnih prometnih omrežij konkurenci, v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007; |
| --- | --- |

29.

predlaga, da se izdajo smernice o minimalnih priporočilih glede kakovosti storitev, ocenjevanja in sodelovanja uporabnikov in državljanov v okviru odpiranja mestnih prometnih omrežij konkurenci, v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007;

| 30. | predlaga, da se velik del sredstev, odobrenih z načrtom za oživitev evropskega gospodarstva, nameni naložbam in projektom v zvezi z mestnim in javnim prometom, ki že potekajo ter ki jih je mogoče nemudoma financirati in zaključiti do 31. decembra 2009; |
| --- | --- |

30.

predlaga, da se velik del sredstev, odobrenih z načrtom za oživitev evropskega gospodarstva, nameni naložbam in projektom v zvezi z mestnim in javnim prometom, ki že potekajo ter ki jih je mogoče nemudoma financirati in zaključiti do 31. decembra 2009;

| 31. | ugotavlja, da imajo v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva prednost sredstva strukturnih skladov za trajnostne infrastrukturne projekte; izrecno poziva države članice in regije, naj precejšen delež teh sredstev namenijo za podnebju prijazen mestni promet; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da imajo v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva prednost sredstva strukturnih skladov za trajnostne infrastrukturne projekte; izrecno poziva države članice in regije, naj precejšen delež teh sredstev namenijo za podnebju prijazen mestni promet;

| 32. | poziva Komisijo, naj se seznani s predlogi iz te resolucije ter z željo Parlamenta, da prevzame pobudo na tem področju, s čimer bi se omogočila čimprejšnja priprava akcijskega načrta; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj se seznani s predlogi iz te resolucije ter z željo Parlamenta, da prevzame pobudo na tem področju, s čimer bi se omogočila čimprejšnja priprava akcijskega načrta;

*

* *

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0356.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0311.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0057.

(4)  UL C 290, 14.11.1988, str. 51.

(5)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 1.

(6)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 154.

(7)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 556.

(8)  UL L 152, 11.6.2008, str. 1.

(9)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

(10)  UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

(11)  UL L 203, 10.8.2000, str. 9.

(12)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(13)  NFC ali Near Field Communication je tehnologija izmenjave podatkov na zelo kratkih razdaljah, ki omogoča radiofrekvenčno identifikacijo.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/50

---

Četrtek, 23. aprila 2009Akcijski načrt za inteligentne prometne sisteme

P6_TA(2009)0308

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (2008/2216(INI))

2010/C 184 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 z naslovom „Akcijski načrt za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v Evropi“ (KOM(2008)0886),

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza (KOM(2008)0887),

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 12. septembra 2001 z naslovom „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (KOM(2001)0370),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2008 z naslovom „Okolju prijaznejši promet“ (KOM(2008)0433),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. julija 2008 z naslovom „Strategija za izvajanje interiorizacije zunanjih stroškov“ (KOM(2008)0435),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 25. septembra 2007 z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (KOM(2007)0551),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. junija 2006 z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (KOM(2006)0314),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2007 z naslovom „Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil“ (KOM(2007)0541),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. februarja 2007 z naslovom „Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju – Stališče Komisije o končnem poročilu skupine na visoki ravni CARS 21 – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0022),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. februarja 2006 o pobudi Inteligentni avtomobil: „Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila“ (KOM(2006)0059),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. junija 2006 z naslovom „Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti“ (KOM(2006)0336),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa“ (KOM(2007)0607),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2006 z naslovom „O tematski strategiji za urbano okolje“ (KOM(2005)0718),

ob upoštevanju predlogov in smernic Komisije ter stališč Evropskega parlamenta o strukturnih in kohezijskih skladih ter o sedmem okvirnem programu za raziskave,

ob upoštevanju svojega stališča z dne 22. oktobra 2008 o spremenjenem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2008 o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 z naslovom „CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo“ (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 z naslovom „Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil“ (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2006 o tematski strategiji za urbano okolje (9),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0227/2009),

| A. | ker so inteligentni prometni sistemi napredne aplikacije, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije za promet in zagotavljanje inovativnih storitev pri načinih prevoza in upravljanja prometa, |
| --- | --- |

A.

ker so inteligentni prometni sistemi napredne aplikacije, ki uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije za promet in zagotavljanje inovativnih storitev pri načinih prevoza in upravljanja prometa,

| B. | ker imajo inteligentni prometni sistemi velik potencial za učinkovitejšo uporabo vseh načinov prevoza, ki lahko izpolnijo potrebe in izzive evropske prometne politike, |
| --- | --- |

B.

ker imajo inteligentni prometni sistemi velik potencial za učinkovitejšo uporabo vseh načinov prevoza, ki lahko izpolnijo potrebe in izzive evropske prometne politike,

| C. | ker zastoji v cestnem prometu prizadenejo 10 % cestnega omrežja in letni stroški znašajo 1 % BDP EU ter je število smrtnih žrtev na cestah še vedno 42 953 (2006), kar je bistveno več kot je vmesni cilj, da se to število zmanjša na 25 000 do leta 2010, in ker je cestni promet odgovoren za 72 % vseh emisij CO2, povezanih s prometom, medtem ko je 40 % emisij CO2 iz cestnega prometa v Evropi posledica prometa v mestih, |
| --- | --- |

C.

ker zastoji v cestnem prometu prizadenejo 10 % cestnega omrežja in letni stroški znašajo 1 % BDP EU ter je število smrtnih žrtev na cestah še vedno 42 953 (2006), kar je bistveno več kot je vmesni cilj, da se to število zmanjša na 25 000 do leta 2010, in ker je cestni promet odgovoren za 72 % vseh emisij CO2, povezanih s prometom, medtem ko je 40 % emisij CO2 iz cestnega prometa v Evropi posledica prometa v mestih,

| D. | ker so se inteligentni prometni sistemi izkazali kot nujni za zmanjševanje porabe energije in za okolju prijaznejši promet, |
| --- | --- |

D.

ker so se inteligentni prometni sistemi izkazali kot nujni za zmanjševanje porabe energije in za okolju prijaznejši promet,

| E. | ker so bile inteligentne aplikacije razvite za različne načine prometa, kot so železniški promet (ERTMS in TAF-TSI), pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), zračni promet (SESAR) in kopenski promet, npr. prevoz živine, |
| --- | --- |

E.

ker so bile inteligentne aplikacije razvite za različne načine prometa, kot so železniški promet (ERTMS in TAF-TSI), pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), zračni promet (SESAR) in kopenski promet, npr. prevoz živine,

| 1. | poudarja, da so inteligentni prometni sistemi bistven instrument za učinkovito uporabo obstoječe infrastrukture in za doseganje večje učinkovitosti, varnosti in okoljske čistosti prometa, torej prispevajo k razvoju trajnostne mobilnosti za državljane in gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so inteligentni prometni sistemi bistven instrument za učinkovito uporabo obstoječe infrastrukture in za doseganje večje učinkovitosti, varnosti in okoljske čistosti prometa, torej prispevajo k razvoju trajnostne mobilnosti za državljane in gospodarstvo;

| 2. | poudarja pozitivni učinek, ki ga imajo inteligentni transportni sistemi na trajnostni razvoj, saj izboljšujejo gospodarsko uspešnost vseh regij, tudi urbanih območij, določajo pogoje vzajemne dostopnosti, povečujejo lokalno in medregijsko trgovinsko dejavnost, razvijajo notranji trg Evropske unije ter zaposlenost, povezano z dejavnostmi, ki so odvisne od izvajanja inteligentnih transportnih sistemov; |
| --- | --- |

2.

poudarja pozitivni učinek, ki ga imajo inteligentni transportni sistemi na trajnostni razvoj, saj izboljšujejo gospodarsko uspešnost vseh regij, tudi urbanih območij, določajo pogoje vzajemne dostopnosti, povečujejo lokalno in medregijsko trgovinsko dejavnost, razvijajo notranji trg Evropske unije ter zaposlenost, povezano z dejavnostmi, ki so odvisne od izvajanja inteligentnih transportnih sistemov;

| 3. | meni, da lahko inteligentni prometni sistemi izboljšajo življenjske pogoje evropskih državljanov, zlasti tistih, ki živijo na urbanih območjih, doprinesejo k večji varnosti na cestah, zmanjšajo izpuste škodljivih snovi in onesnaževanje okolja, povečajo učinkovitost prevoza, izboljšajo dostopnost obrobnih območij in zmanjšujejo prometne zastoje; |
| --- | --- |

3.

meni, da lahko inteligentni prometni sistemi izboljšajo življenjske pogoje evropskih državljanov, zlasti tistih, ki živijo na urbanih območjih, doprinesejo k večji varnosti na cestah, zmanjšajo izpuste škodljivih snovi in onesnaževanje okolja, povečajo učinkovitost prevoza, izboljšajo dostopnost obrobnih območij in zmanjšujejo prometne zastoje;

| 4. | obžaluje zamudo pri oblikovanju skupnega okvira za izvajanje inteligentnih prometnih sistemov v EU in pomanjkanje usklajenega uvajanja teh sistemov s posebnimi cilji, predvsem zaradi ovir pri medobratovalnosti, odsotnosti učinkovitega sodelovanja vseh akterjev ter nerešenih vprašanj glede zasebnosti podatkov in odgovornosti; |
| --- | --- |

4.

obžaluje zamudo pri oblikovanju skupnega okvira za izvajanje inteligentnih prometnih sistemov v EU in pomanjkanje usklajenega uvajanja teh sistemov s posebnimi cilji, predvsem zaradi ovir pri medobratovalnosti, odsotnosti učinkovitega sodelovanja vseh akterjev ter nerešenih vprašanj glede zasebnosti podatkov in odgovornosti;

| 5. | pozdravlja akcijski načrt Komisije za inteligentne prometne sisteme („akcijski načrt“) kot skupni okvir za ukrepe in programe z jasnimi roki za doseganje rezultatov; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja akcijski načrt Komisije za inteligentne prometne sisteme („akcijski načrt“) kot skupni okvir za ukrepe in programe z jasnimi roki za doseganje rezultatov;

| 6. | trdno je prepričan, da je treba vzpostaviti instrument, ki bo spodbujal uporabo inteligentnih prometnih sistemov v prometni politiki; podpira zakonodajni instrument za določitev okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov in zahteva, da Komisija zagotovi boljše informacije o trenutnih razmerah, kar zadeva ukrepanje, financiranje in programiranje akcijskega načrta, da se zagotovi oblikovanje jasnega niza ukrepov s časovnimi roki v direktivi, ki določa okvir za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov; |
| --- | --- |

6.

trdno je prepričan, da je treba vzpostaviti instrument, ki bo spodbujal uporabo inteligentnih prometnih sistemov v prometni politiki; podpira zakonodajni instrument za določitev okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov in zahteva, da Komisija zagotovi boljše informacije o trenutnih razmerah, kar zadeva ukrepanje, financiranje in programiranje akcijskega načrta, da se zagotovi oblikovanje jasnega niza ukrepov s časovnimi roki v direktivi, ki določa okvir za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov;

| 7. | je seznanjen z omejeno finančno pomočjo Skupnosti (v letu 2008) za ukrep EasyWay, pri katerem gre za projekt vseevropske uvedbe inteligentnih prometnih sistemov na koridorjih vseevropskega cestnega omrežja (TERN) v 21 državah članicah EU, ki ga vodijo nacionalni cestno prometni organi in upravljavci cest s pridruženimi partnerji iz javnih in zasebnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen z omejeno finančno pomočjo Skupnosti (v letu 2008) za ukrep EasyWay, pri katerem gre za projekt vseevropske uvedbe inteligentnih prometnih sistemov na koridorjih vseevropskega cestnega omrežja (TERN) v 21 državah članicah EU, ki ga vodijo nacionalni cestno prometni organi in upravljavci cest s pridruženimi partnerji iz javnih in zasebnih zainteresiranih strani;

Horizontalna vprašanja

| 8. | poudarja, da bi bilo treba inteligentne prometne sisteme uvesti v vseh načinih prometa in za vse potnike v Evropi s pristopom, ki je usklajen z aplikacijami Galileo; odločno podpira takojšnjo uvedbo sistemov, da se okrepi intermodalnost med javnim in zasebnim sektorjem ter v javnem prevozu, in sicer z izboljšanjem celovitih informacij in povečanjem upravljanja zmogljivosti; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba inteligentne prometne sisteme uvesti v vseh načinih prometa in za vse potnike v Evropi s pristopom, ki je usklajen z aplikacijami Galileo; odločno podpira takojšnjo uvedbo sistemov, da se okrepi intermodalnost med javnim in zasebnim sektorjem ter v javnem prevozu, in sicer z izboljšanjem celovitih informacij in povečanjem upravljanja zmogljivosti;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo vprašanje odgovornosti, ki predstavlja veliko oviro za nemoten in usklajen razvoj inteligentnih prometnih sistemov v Evropi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo vprašanje odgovornosti, ki predstavlja veliko oviro za nemoten in usklajen razvoj inteligentnih prometnih sistemov v Evropi;

| 10. | meni, da je medobratovalnost pri razvoju inteligentnih prometnih sistemov izjemno pomembna za usklajeno in učinkovito uvedbo teh sistemov v Evropi; poudarja, da si je glede naložb v vseevropsko cestno omrežje (izgradnja in vzdrževanje) treba prizadevati za nujno uvedbo storitev inteligentnih prometnih sistemov; |
| --- | --- |

10.

meni, da je medobratovalnost pri razvoju inteligentnih prometnih sistemov izjemno pomembna za usklajeno in učinkovito uvedbo teh sistemov v Evropi; poudarja, da si je glede naložb v vseevropsko cestno omrežje (izgradnja in vzdrževanje) treba prizadevati za nujno uvedbo storitev inteligentnih prometnih sistemov;

| 11. | ker na evropskem trgu inteligentnih prometnih sistemov obstaja že velika ponudba, poziva Komisijo, naj opredeli specifikacije za najnižjo raven aplikacij in storitev inteligentnih prometnih sistemov, ki jo lahko dosežejo vse države članice in je potrebna za učinkovito uvedbo, izvajanje in delovanje teh sistemov; |
| --- | --- |

11.

ker na evropskem trgu inteligentnih prometnih sistemov obstaja že velika ponudba, poziva Komisijo, naj opredeli specifikacije za najnižjo raven aplikacij in storitev inteligentnih prometnih sistemov, ki jo lahko dosežejo vse države članice in je potrebna za učinkovito uvedbo, izvajanje in delovanje teh sistemov;

| 12. | meni, da je treba pripraviti oceno povpraševanja na trgu, s katero bi ugotovili, kakšne so resnične potrebe ne glede na najnižjo določeno raven za aplikacije in storitve inteligentnih prometnih sistemov, ter krepiti vidike inteligentnih prometnih sistemov, povezane z notranjim trgom, in sicer s standardizacijo in ustreznim regulativnim okvirom; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba pripraviti oceno povpraševanja na trgu, s katero bi ugotovili, kakšne so resnične potrebe ne glede na najnižjo določeno raven za aplikacije in storitve inteligentnih prometnih sistemov, ter krepiti vidike inteligentnih prometnih sistemov, povezane z notranjim trgom, in sicer s standardizacijo in ustreznim regulativnim okvirom;

| 13. | poudarja pomen čezmejnega sodelovanja na zunanjih mejah EU, tako na tehnični kot upravni ravni, ki je bistveno za učinkovito izvajanje inteligentnih prometnih sistemov v EU; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen čezmejnega sodelovanja na zunanjih mejah EU, tako na tehnični kot upravni ravni, ki je bistveno za učinkovito izvajanje inteligentnih prometnih sistemov v EU;

Optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov (ukrep št. 1)

| 14. | poudarja, da je treba kot minimalni pogoj za učinkovito uvedbo inteligentnih prometnih sistemov zagotoviti kritično maso podatkov in informacij na naslednjih petih temeljnih področjih: podatki o prometu in potovanjih v realnem času; podatki o cestnem omrežju; javni podatki za digitalne zemljevide; podatki za minimalne univerzalne storitve obveščanja o prometu in večmodalne načrtovalce poti „od vrat do vrat“; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba kot minimalni pogoj za učinkovito uvedbo inteligentnih prometnih sistemov zagotoviti kritično maso podatkov in informacij na naslednjih petih temeljnih področjih: podatki o prometu in potovanjih v realnem času; podatki o cestnem omrežju; javni podatki za digitalne zemljevide; podatki za minimalne univerzalne storitve obveščanja o prometu in večmodalne načrtovalce poti „od vrat do vrat“;

| 15. | poziva k uvedbi minimalnih univerzalnih storitev obveščanja o prometu, ki pokrivajo vseevropsko omrežje (TEN-T); |
| --- | --- |

15.

poziva k uvedbi minimalnih univerzalnih storitev obveščanja o prometu, ki pokrivajo vseevropsko omrežje (TEN-T);

| 16. | poudarja, da je za obsežno sprejetje in izvajanje inteligentnih prometnih sistemov treba upoštevati informacije o prevoznih storitvah in časovne razporede različnih načinov prevoza; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je za obsežno sprejetje in izvajanje inteligentnih prometnih sistemov treba upoštevati informacije o prevoznih storitvah in časovne razporede različnih načinov prevoza;

| 17. | poudarja pomen zagotavljanja podatkov v realnem času za potnike, tudi kar zadeva infrastrukturo, in pa da so ti podatki natančnejši, zanesljivejši in enotnejši, pri čemer se upoštevajo posebnosti Evrope (geografske, kulturne in jezikovne) ter zagotavlja geografska kontinuiteta; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen zagotavljanja podatkov v realnem času za potnike, tudi kar zadeva infrastrukturo, in pa da so ti podatki natančnejši, zanesljivejši in enotnejši, pri čemer se upoštevajo posebnosti Evrope (geografske, kulturne in jezikovne) ter zagotavlja geografska kontinuiteta;

| 18. | meni, da je za razvoj inteligentnih prometnih sistemov bistvenega pomena zagotoviti dostop zasebnega sektorja do podatkov o cestah, prometu in potovanjih ob hkratnem spoštovanju zasebnosti in z rešitvijo vprašanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

18.

meni, da je za razvoj inteligentnih prometnih sistemov bistvenega pomena zagotoviti dostop zasebnega sektorja do podatkov o cestah, prometu in potovanjih ob hkratnem spoštovanju zasebnosti in z rešitvijo vprašanja pravic intelektualne lastnine;

Kontinuiteta storitev inteligentnih prometnih sistemov za upravljanje prometa in tovora na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih (ukrep št. 2)

| 19. | meni, da je bistvenega pomena zagotoviti usklajene, medobratovalne in zanesljive inteligentne prometne sisteme ob tem, da uporabniki ohranijo svobodo izbire kar zadeva inteligentne prometne sisteme; |
| --- | --- |

19.

meni, da je bistvenega pomena zagotoviti usklajene, medobratovalne in zanesljive inteligentne prometne sisteme ob tem, da uporabniki ohranijo svobodo izbire kar zadeva inteligentne prometne sisteme;

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo in povežejo inteligentne prometne sisteme s pobudami EU za mobilnost v mestih za učinkovitejšo prometno mobilnost in upravljanje pretočnosti ter zmanjšanje zastojev na cestah, vseevropskih prometnih koridorjih, tovornih koridorjih in v somestjih; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo in povežejo inteligentne prometne sisteme s pobudami EU za mobilnost v mestih za učinkovitejšo prometno mobilnost in upravljanje pretočnosti ter zmanjšanje zastojev na cestah, vseevropskih prometnih koridorjih, tovornih koridorjih in v somestjih;

| 21. | meni, da sta potrebna čezmejno sodelovanje in razvoj programov za učinkovito uvajanje in izvajanje inteligentnih prometnih sistemov, kot je projekt EasyWay; |
| --- | --- |

21.

meni, da sta potrebna čezmejno sodelovanje in razvoj programov za učinkovito uvajanje in izvajanje inteligentnih prometnih sistemov, kot je projekt EasyWay;

| 22. | poziva Komisijo, naj opredeli prednostne informacije, prometno opremo in standarde vozil za napredek pri uvedbi inteligentnih prometnih sistemov ter ukrepe, ki spodbujajo bolj usklajeno avtocestno infrastrukturo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj opredeli prednostne informacije, prometno opremo in standarde vozil za napredek pri uvedbi inteligentnih prometnih sistemov ter ukrepe, ki spodbujajo bolj usklajeno avtocestno infrastrukturo;

| 23. | meni, da je bistvenega pomena, da ocena gospodarskih stroškov na vozilo ter infrastruktura, ki izhaja iz uvedbe inteligentnih prometnih sistemov, temeljita na analizi stroškov in koristi, ki zajema vse stroške, ki so povezani s tem (gospodarske, družbene in okoljske); |
| --- | --- |

23.

meni, da je bistvenega pomena, da ocena gospodarskih stroškov na vozilo ter infrastruktura, ki izhaja iz uvedbe inteligentnih prometnih sistemov, temeljita na analizi stroškov in koristi, ki zajema vse stroške, ki so povezani s tem (gospodarske, družbene in okoljske);

Inteligentni prometni sistemi za mobilnost v mestih (ukrep št. 2a)

| 24. | zagovarja razvoj postopkov in sistemov za obveščanje uporabnikov glede razpoložljivih storitev mestnega prevoza in stanjem ustreznih omrežij, na primer z uporabo tehnologije GSM; |
| --- | --- |

24.

zagovarja razvoj postopkov in sistemov za obveščanje uporabnikov glede razpoložljivih storitev mestnega prevoza in stanjem ustreznih omrežij, na primer z uporabo tehnologije GSM;

| 25. | poziva k raziskavam glede integracije tarifnega sistema, ki bi jih usklajevali pristojni organi določene regije, zlasti glede tehničnih vidikov; |
| --- | --- |

25.

poziva k raziskavam glede integracije tarifnega sistema, ki bi jih usklajevali pristojni organi določene regije, zlasti glede tehničnih vidikov;

| 26. | spodbuja razvoj intermodalnih tehnologij, ki osebam z omejeno mobilnostjo omogočajo boljši dostop do prevoza in mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

26.

spodbuja razvoj intermodalnih tehnologij, ki osebam z omejeno mobilnostjo omogočajo boljši dostop do prevoza in mobilnosti v mestih;

Varnost in zanesljivost cest (ukrep št. 3)

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj se pripravijo na usklajeno uvedbo in vključitev aplikacije eCall v vseh državah članicah EU do leta 2010, takoj ko bodo dokončani testi standardizacije; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj se pripravijo na usklajeno uvedbo in vključitev aplikacije eCall v vseh državah članicah EU do leta 2010, takoj ko bodo dokončani testi standardizacije;

| 28. | meni, da bi morale aplikacije in uvedba inteligentnih prometnih sistemov:






  — | podpirati napredne sisteme podpore pri vožnji (ang. Advance Driving Assistance Systems – ADAS), ki imajo dovolj velik potencial za izboljšanje varnosti na cestah, kot sta elektronski nadzor stabilnosti (ESC) in eCall, ki bi sam lahko rešil do 6 500 življenj na leto v EU, če bi se uvedel v celoti; |
| --- | --- | --- |

28.

meni, da bi morale aplikacije in uvedba inteligentnih prometnih sistemov:

—

podpirati napredne sisteme podpore pri vožnji (ang. Advance Driving Assistance Systems – ADAS), ki imajo dovolj velik potencial za izboljšanje varnosti na cestah, kot sta elektronski nadzor stabilnosti (ESC) in eCall, ki bi sam lahko rešil do 6 500 življenj na leto v EU, če bi se uvedel v celoti;

| — | okrepiti varnost na cestah s preprečevanjem prekoračitev dovoljene hitrosti, vožnje pod vplivom alkohola in vožnje brez uporabe varnostnega pasu; |
| --- | --- |

—

okrepiti varnost na cestah s preprečevanjem prekoračitev dovoljene hitrosti, vožnje pod vplivom alkohola in vožnje brez uporabe varnostnega pasu;

| — | izboljšati zdravstvene in varnostne pogoje, tako da se podpira uporaba dostojnih in varnih parkirišč z zagotavljanjem ustreznih storitev za voznike tovornih vozil prek portala truckinform (10), in |
| --- | --- |

—

izboljšati zdravstvene in varnostne pogoje, tako da se podpira uporaba dostojnih in varnih parkirišč z zagotavljanjem ustreznih storitev za voznike tovornih vozil prek portala truckinform (10), in

| — | bolje zavarovati voznike in tovor v tovornem prometu pred krajo, ropi in ugrabitvami ter se tako boriti proti organiziranem kriminalu, zlasti na čezmejnih območjih in v mednarodnem tovornem prometu v tretjih državah; |
| --- | --- |

—

bolje zavarovati voznike in tovor v tovornem prometu pred krajo, ropi in ugrabitvami ter se tako boriti proti organiziranem kriminalu, zlasti na čezmejnih območjih in v mednarodnem tovornem prometu v tretjih državah;

| 29. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za zmanjšanje komunikacijskih stroškov, da bi komunikacijsko in informacijsko opremo, ki temelji na telekomunikacijski podpori, lahko uporabili na bolj celovit način; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za zmanjšanje komunikacijskih stroškov, da bi komunikacijsko in informacijsko opremo, ki temelji na telekomunikacijski podpori, lahko uporabili na bolj celovit način;

| 30. | pozdravlja pobudo „e-tovornega prometa“ (eFreight) in Komisijo poziva, naj uvede koncept „inteligentnega tovora“, da bi naredili prvi korak k večmodalnim storitvam inteligentnih prometnih sistemov za tovor, s poudarkom na nevarnem tovoru; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja pobudo „e-tovornega prometa“ (eFreight) in Komisijo poziva, naj uvede koncept „inteligentnega tovora“, da bi naredili prvi korak k večmodalnim storitvam inteligentnih prometnih sistemov za tovor, s poudarkom na nevarnem tovoru;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj enako pozornost namenijo tako potnikom kot tovoru, da bi ne prišlo do zapostavljanja potniškega prometa, kar je zelo škodljivo za mobilnost oseb; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj enako pozornost namenijo tako potnikom kot tovoru, da bi ne prišlo do zapostavljanja potniškega prometa, kar je zelo škodljivo za mobilnost oseb;

| 32. | zagovarja ustrezen regulativni okvir, kar zadeva vmesnik človek–stroj (HMI) in druge protokole inteligentnih prometnih sistemov, ter poudarja potrebo po rešitvi vprašanj odgovornosti; |
| --- | --- |

32.

zagovarja ustrezen regulativni okvir, kar zadeva vmesnik človek–stroj (HMI) in druge protokole inteligentnih prometnih sistemov, ter poudarja potrebo po rešitvi vprašanj odgovornosti;

| 33. | poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje ranljivih uporabnikov prevoza, vključno z osebami z omejeno mobilnostjo, ter naj razširi ukrepe za spodbujanje uvajanja naprednih sistemov podpore pri vožnji in drugih tovrstnih sistemov, kot so inteligentni prometni sistemi in vmesniki človek–stroj, na dvokolesnike v okviru podukrepov, predlaganih v akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje ranljivih uporabnikov prevoza, vključno z osebami z omejeno mobilnostjo, ter naj razširi ukrepe za spodbujanje uvajanja naprednih sistemov podpore pri vožnji in drugih tovrstnih sistemov, kot so inteligentni prometni sistemi in vmesniki človek–stroj, na dvokolesnike v okviru podukrepov, predlaganih v akcijskem načrtu;

| 34. | poziva Komisijo, naj pri preventivnih ukrepih za preprečevanje smoga in visokih koncentracij ozona ter zmanjšanje ravni hrupa in emisij drobnih delcev, NOx in CO2 v celoti izkoristi potencial inteligentnih prometnih sistemov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj pri preventivnih ukrepih za preprečevanje smoga in visokih koncentracij ozona ter zmanjšanje ravni hrupa in emisij drobnih delcev, NOx in CO2 v celoti izkoristi potencial inteligentnih prometnih sistemov;

Vključevanje vozil v prometno infrastrukturo (ukrep št. 4)

| 35. | poudarja pomen opredelitve skupne zasnove platform za standardizirane vmesnike in protokole, ki bi olajšali uporabo inteligentnih prometnih sistemov, ter sistemov in specifikacij za komuniciranje med infrastrukturami (I2I), med vozili in infrastrukturo (V2I) ter med vozili (V2V); |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen opredelitve skupne zasnove platform za standardizirane vmesnike in protokole, ki bi olajšali uporabo inteligentnih prometnih sistemov, ter sistemov in specifikacij za komuniciranje med infrastrukturami (I2I), med vozili in infrastrukturo (V2I) ter med vozili (V2V);

| 36. | poziva Komisijo, naj izvaja časovni načrt za inteligentne prometne sisteme s skupnimi platformami za aplikacije in uvedbo inteligentnih prometnih sistemov ter s sodelovanjem zasebnih in javnih sektorjev ter naj oblikuje ustrezen okvir za reševanje vprašanj odgovornosti glede inteligentnih prometnih sistemov; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj izvaja časovni načrt za inteligentne prometne sisteme s skupnimi platformami za aplikacije in uvedbo inteligentnih prometnih sistemov ter s sodelovanjem zasebnih in javnih sektorjev ter naj oblikuje ustrezen okvir za reševanje vprašanj odgovornosti glede inteligentnih prometnih sistemov;

| 37. | ugotavlja, da bi bilo treba spodbujati usposabljanje na področju aplikacij inteligentnih prometnih sistemov, da bi povečali zmogljivosti uporabnikov na področju prometa ter olajšali komunikacijo človek-stroj; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da bi bilo treba spodbujati usposabljanje na področju aplikacij inteligentnih prometnih sistemov, da bi povečali zmogljivosti uporabnikov na področju prometa ter olajšali komunikacijo človek-stroj;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo odprt forum za izmenjavo informacij in obravnavanje vprašanj o inteligentnih prometnih sistemih; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo odprt forum za izmenjavo informacij in obravnavanje vprašanj o inteligentnih prometnih sistemih;

Varstvo in zaščita podatkov ter vprašanja v zvezi z odgovornostjo (ukrep št. 5)

| 39. | poudarja, da je treba spoštovati zasebnost, in meni, da je treba že v zgodnjih fazah razvoja zasnove inteligentnih prometnih sistemov spoštovati zasebnost ter vidike varstva in zaščite podatkov ter jih upoštevati, ko se opredeljujejo zasnova in izvedbeni ukrepi (privacy by design); |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba spoštovati zasebnost, in meni, da je treba že v zgodnjih fazah razvoja zasnove inteligentnih prometnih sistemov spoštovati zasebnost ter vidike varstva in zaščite podatkov ter jih upoštevati, ko se opredeljujejo zasnova in izvedbeni ukrepi (privacy by design);

| 40. | poziva vse strani, ki sodelujejo pri aplikacijah inteligentnih prometnih sistemov, naj izpolnjujejo direktive ES o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti na področju komunikacij (direktivi 95/46/EC (11) in 2002/58/EC (12)), in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno uporabo podatkov v okviru aplikacij in uvajanja inteligentnih prometnih sistemov; |
| --- | --- |

40.

poziva vse strani, ki sodelujejo pri aplikacijah inteligentnih prometnih sistemov, naj izpolnjujejo direktive ES o varstvu osebnih podatkov in zasebnosti na področju komunikacij (direktivi 95/46/EC (11) in 2002/58/EC (12)), in poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno uporabo podatkov v okviru aplikacij in uvajanja inteligentnih prometnih sistemov;

| 41. | meni, da je uporaba anonimnih podatkov v aplikacijah inteligentnih prometnih sistemov nujna za nemoteno uvedbo teh sistemov, pri čemer se zagotavlja zasebnost in izpolnjevanje pravnega okvira ES na področju varstva podatkov; |
| --- | --- |

41.

meni, da je uporaba anonimnih podatkov v aplikacijah inteligentnih prometnih sistemov nujna za nemoteno uvedbo teh sistemov, pri čemer se zagotavlja zasebnost in izpolnjevanje pravnega okvira ES na področju varstva podatkov;

Evropsko sodelovanje in usklajevanje na področju inteligentnih prometnih sistemov (ukrep št. 6)

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo odločno vodstvo in resnično upravljanje za uvedbo inteligentnih prometnih sistemov v Evropi; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo odločno vodstvo in resnično upravljanje za uvedbo inteligentnih prometnih sistemov v Evropi;

| 43. | podpira spodbujanje razvoja nacionalnih in evropskih sistemov načrtovanja večmodalnih potovanj od vrat do vrat (ob primernem upoštevanju obstoječih alternativ v javnem prevozu) in njihovem medsebojnem povezovanju po Evropi; |
| --- | --- |

43.

podpira spodbujanje razvoja nacionalnih in evropskih sistemov načrtovanja večmodalnih potovanj od vrat do vrat (ob primernem upoštevanju obstoječih alternativ v javnem prevozu) in njihovem medsebojnem povezovanju po Evropi;

| 44. | poziva Komisijo, naj bolje uporabi zmogljivosti EU iz programov sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS) EGNOS in Galileo ter okrepi večmodalno medsebojno povezljivost; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj bolje uporabi zmogljivosti EU iz programov sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS) EGNOS in Galileo ter okrepi večmodalno medsebojno povezljivost;

| 45. | poudarja, da bi te tehnologije morali uporabljati tako, da bi se izognili nezdružljivosti med načini prevoza, poleg tega pa bi morali imeti prosto izbiro glede njihove uporabe; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi te tehnologije morali uporabljati tako, da bi se izognili nezdružljivosti med načini prevoza, poleg tega pa bi morali imeti prosto izbiro glede njihove uporabe;

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o tem, da morajo biti v proces načrtovanja in uresničevanja ITS aktivno vključene lokalne in regionalne oblasti ter zainteresirane strani, ki delujejo na evropskem ozemlju; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o tem, da morajo biti v proces načrtovanja in uresničevanja ITS aktivno vključene lokalne in regionalne oblasti ter zainteresirane strani, ki delujejo na evropskem ozemlju;

| 47. | poudarja pomen partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem pri izvajanju ITS ter Komisijo in države članice poziva k ukrepom za promocijo in pospeševanje njihove uporabe; |
| --- | --- |

47.

poudarja pomen partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem pri izvajanju ITS ter Komisijo in države članice poziva k ukrepom za promocijo in pospeševanje njihove uporabe;

| 48. | poziva Komisijo, naj zagotovi celovito pojasnilo o financiranju in programiranju akcijskega načrta, Svet pa poziva, naj zagotovi zadostna sredstva; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj zagotovi celovito pojasnilo o financiranju in programiranju akcijskega načrta, Svet pa poziva, naj zagotovi zadostna sredstva;

| 49. | poziva države članice, naj pri vmesnem pregledu uporabe strukturnih skladov ocenijo mobilnost v mestih in zmanjšanje cestnih zastojev, ki jih je mogoče doseči z inteligentnimi prometnimi sistemi, ter jih uvrstijo med prednostne naloge za obdobje 2010–2013; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj pri vmesnem pregledu uporabe strukturnih skladov ocenijo mobilnost v mestih in zmanjšanje cestnih zastojev, ki jih je mogoče doseči z inteligentnimi prometnimi sistemi, ter jih uvrstijo med prednostne naloge za obdobje 2010–2013;

| 50. | poudarja, da je treba bolje opredeliti in ovrednotiti pomembni potencial urbanih območij, in poudarja vlogo, ki jo lahko pri doseganju uravnoteženega razvoja ter srednje- in dolgoročnih ciljev odigrajo podeželska in obrobna območja; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba bolje opredeliti in ovrednotiti pomembni potencial urbanih območij, in poudarja vlogo, ki jo lahko pri doseganju uravnoteženega razvoja ter srednje- in dolgoročnih ciljev odigrajo podeželska in obrobna območja;

| 51. | meni, da je izredno pomembno, da se inteligentna transportna omrežja vzpostavijo na območjih z velikim turističnim potencialom za razbremenitev prometnih tokov, manjše število nesreč in večjo varnost; meni, da ITS prispevajo h gospodarskemu razvoju regij, tudi obrobnih; |
| --- | --- |

51.

meni, da je izredno pomembno, da se inteligentna transportna omrežja vzpostavijo na območjih z velikim turističnim potencialom za razbremenitev prometnih tokov, manjše število nesreč in večjo varnost; meni, da ITS prispevajo h gospodarskemu razvoju regij, tudi obrobnih;

| 52. | poudarja pomen medregijskega, čezmejnega in nadnacionalnega sodelovanja za razvoj in izvajanje inteligentnih transportnih sistemov ter spodbuja Komisijo, naj razvije sistem za izmenjavo primerov dobre prakse, ki bo široko dostopen v vseh jezikih EU, vseeno pa spodbuja države članice k izmenjavi najboljših praks med regijami, da bi po eni strani dosegli prenos znanja na področju ITS, po drugi strani pa preprečili drobitev znotraj sistema; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen medregijskega, čezmejnega in nadnacionalnega sodelovanja za razvoj in izvajanje inteligentnih transportnih sistemov ter spodbuja Komisijo, naj razvije sistem za izmenjavo primerov dobre prakse, ki bo široko dostopen v vseh jezikih EU, vseeno pa spodbuja države članice k izmenjavi najboljših praks med regijami, da bi po eni strani dosegli prenos znanja na področju ITS, po drugi strani pa preprečili drobitev znotraj sistema;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0509.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0057.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0087.

(4)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0311.

(6)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 556.

(7)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 154.

(8)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 220.

(9)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 182.

(10)  www.truckinform.eu

(11)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(12)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

---

Petek, 24. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/57

---

Petek, 24. aprila 2009Pravice žensk v Afganistanu

P6_TA(2009)0309

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pravicah žensk v Afganistanu

2010/C 184 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, zlasti resolucije z dne 15. januarja 2009 o proračunskem nadzoru sredstev EU v Afganistanu (1),

ob upoštevanju skupne izjave delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Afganistanom in volesi džirge (spodnjega doma afganistanskega parlamenta) z dne 12. februarja 2009,

ob upoštevanju končne izjave z mednarodne konference o Afganistanu, ki je bila v Haagu 31. marca 2009,

ob upoštevanju izjave o Afganistanu s srečanja na vrhu NATA, ki so jo podali voditelji držav in vlad, udeleženi na sestanku Severnoatlantskega sveta v Strasbourgu in Kehlu 4. aprila 2009,

ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Evropske unije in Združenih držav o afganistanski zakonodaji z dne 6. aprila 2009,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Afganistan podpisal več mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, zlasti Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije o pravicah otrok, |
| --- | --- |

A.

ker je Afganistan podpisal več mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, zlasti Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije o pravicah otrok,

| B. | ob upoštevanju afganistanske ustave z dne 4. januarja 2004, zlasti člena 22, ki določa, da imajo državljani Afganistana, moški in ženske, pred zakonom enake pravice in dolžnosti, ter njegove skladnosti z mednarodnimi pogodbami, ki jih je Afganistan ratificiral, |
| --- | --- |

B.

ob upoštevanju afganistanske ustave z dne 4. januarja 2004, zlasti člena 22, ki določa, da imajo državljani Afganistana, moški in ženske, pred zakonom enake pravice in dolžnosti, ter njegove skladnosti z mednarodnimi pogodbami, ki jih je Afganistan ratificiral,

| C. | ker afganistanski družinski zakonik, ki od konca 70. let vsebuje nekatere določbe, ki ženskam priznavajo nekatere pravice na področju zdravja in izobraževanja, in ker poteka revizija tega zakonika, da bi ga uskladili z ustavo iz leta 2004, |
| --- | --- |

C.

ker afganistanski družinski zakonik, ki od konca 70. let vsebuje nekatere določbe, ki ženskam priznavajo nekatere pravice na področju zdravja in izobraževanja, in ker poteka revizija tega zakonika, da bi ga uskladili z ustavo iz leta 2004,

| D. | ker obstaja neodvisna komisija za človekove pravice, ustanovljena junija 2002 v skladu z dogovori iz Bonna z dne 5. decembra 2001, ki ji predseduje Sima Samar, in ker ima ta ključno vlogo pri obrambi človekovih pravic, |
| --- | --- |

D.

ker obstaja neodvisna komisija za človekove pravice, ustanovljena junija 2002 v skladu z dogovori iz Bonna z dne 5. decembra 2001, ki ji predseduje Sima Samar, in ker ima ta ključno vlogo pri obrambi človekovih pravic,

| E. | ob upoštevanju novega predloga zakona o osebnem statusu šiitskih žensk, ki sta ga nedavno odobrila oba doma afganistanskega parlamenta, ki strogo omejuje svobodo gibanja žensk, jim odreka pravico, da gredo od doma, razen z „zakonitim namenom“, zahteva od žensk, da se uklanjajo spolnim željam svojih mož, s čimer je uzakonjeno „posilstvo v zakonu“, obenem pa spodbuja diskriminacijo žensk na področju zakonske zveze, razveze, dedovanja in dostopa do šolanja, ki ni skladna z mednarodnimi standardi človekovih pravic, zlasti pravic žensk, |
| --- | --- |

E.

ob upoštevanju novega predloga zakona o osebnem statusu šiitskih žensk, ki sta ga nedavno odobrila oba doma afganistanskega parlamenta, ki strogo omejuje svobodo gibanja žensk, jim odreka pravico, da gredo od doma, razen z „zakonitim namenom“, zahteva od žensk, da se uklanjajo spolnim željam svojih mož, s čimer je uzakonjeno „posilstvo v zakonu“, obenem pa spodbuja diskriminacijo žensk na področju zakonske zveze, razveze, dedovanja in dostopa do šolanja, ki ni skladna z mednarodnimi standardi človekovih pravic, zlasti pravic žensk,

| F. | ker ta predlog zakona, ki bi zadeval med 15 in 20 % prebivalstva, še ni začel veljati, saj še ni bil objavljen v uradnem listu vlade, čeprav ga je predsednik Afganistana Hamid Karzai že podpisal, |
| --- | --- |

F.

ker ta predlog zakona, ki bi zadeval med 15 in 20 % prebivalstva, še ni začel veljati, saj še ni bil objavljen v uradnem listu vlade, čeprav ga je predsednik Afganistana Hamid Karzai že podpisal,

| G. | ker je bil predlog zakona zaradi kritik, ki jih je sprožil ne le v Afganistanu, temveč tudi v tujini, poslan nazaj na afganistansko pravosodno ministrstvo z namenom, da bi preverili skladnost zakonskega besedila z zavezami, ki jih je afganistanska vlada sprejela glede mednarodnih konvencij o pravicah žensk, splošnih človekovih pravicah in ustave, |
| --- | --- |

G.

ker je bil predlog zakona zaradi kritik, ki jih je sprožil ne le v Afganistanu, temveč tudi v tujini, poslan nazaj na afganistansko pravosodno ministrstvo z namenom, da bi preverili skladnost zakonskega besedila z zavezami, ki jih je afganistanska vlada sprejela glede mednarodnih konvencij o pravicah žensk, splošnih človekovih pravicah in ustave,

| H. | ker se še zmeraj nadaljuje nasilje proti aktivistom, zlasti tistim, ki branijo pravice žensk; ker so mnogi aktivisti postali žrtev militantnežev, zlasti radikalcev, tako afganistanska zagovornica človekovih pravic in članica pokrajinskega sveta v Kandaharju Sitara Achakzai, ki je bila ubita pred svojim domom; Gul Pecha in Abdul Aziz sta bila ubita po tem, ko sta bila obtožena nemoralnih dejanj in ko jih je svet konzervativnih duhovnikov obsodil na smrt; prav tako Malai Kakar, prva ženska policistka v Kandaharju, ki je vodila policijsko enoto, zadolženo za preiskavo zločinov proti ženskam v tem mestu, |
| --- | --- |

H.

ker se še zmeraj nadaljuje nasilje proti aktivistom, zlasti tistim, ki branijo pravice žensk; ker so mnogi aktivisti postali žrtev militantnežev, zlasti radikalcev, tako afganistanska zagovornica človekovih pravic in članica pokrajinskega sveta v Kandaharju Sitara Achakzai, ki je bila ubita pred svojim domom; Gul Pecha in Abdul Aziz sta bila ubita po tem, ko sta bila obtožena nemoralnih dejanj in ko jih je svet konzervativnih duhovnikov obsodil na smrt; prav tako Malai Kakar, prva ženska policistka v Kandaharju, ki je vodila policijsko enoto, zadolženo za preiskavo zločinov proti ženskam v tem mestu,

| I. | ker je bil 23-letni afganistanski novinar Perwiz Kambakhsh obsojen na smrt zaradi širjenja članka o pravicah žensk v islamu; ker je bila po močnih mednarodnih ugovorih ta obsodba spremenjena v 20-letno zaporno kazen, |
| --- | --- |

I.

ker je bil 23-letni afganistanski novinar Perwiz Kambakhsh obsojen na smrt zaradi širjenja članka o pravicah žensk v islamu; ker je bila po močnih mednarodnih ugovorih ta obsodba spremenjena v 20-letno zaporno kazen,

| J. | ker še zmeraj poročajo o grožnjah in ustrahovanju žensk, tako v javnem življenju kot na delovnem mestu, te navedbe pa potrjujejo tudi poročila Združenih narodov; ob upoštevanju nedavnih poročil o težavah, s katerimi se srečujejo pri povečevanju udeležbe deklic v izobraževalnem sistemu, čemur militantneži in radikalci nasprotujejo, |
| --- | --- |

J.

ker še zmeraj poročajo o grožnjah in ustrahovanju žensk, tako v javnem življenju kot na delovnem mestu, te navedbe pa potrjujejo tudi poročila Združenih narodov; ob upoštevanju nedavnih poročil o težavah, s katerimi se srečujejo pri povečevanju udeležbe deklic v izobraževalnem sistemu, čemur militantneži in radikalci nasprotujejo,

| K. | ker so se v zadnjih letih zabeleženi številni primeri mladih žensk, ki so se prostovoljno ubile, da bi se izognile prisilni poroki ali nasilju v zakonu, |
| --- | --- |

K.

ker so se v zadnjih letih zabeleženi številni primeri mladih žensk, ki so se prostovoljno ubile, da bi se izognile prisilni poroki ali nasilju v zakonu,

| 1. | zahteva revizijo predloga zakona o osebnem statusu šiitskih žensk, saj je jasno, da njegova vsebina ni v skladu z načelom enakosti med moškimi in ženskami, kot ga določajo afganistanska ustava in mednarodne konvencije; |
| --- | --- |

1.

zahteva revizijo predloga zakona o osebnem statusu šiitskih žensk, saj je jasno, da njegova vsebina ni v skladu z načelom enakosti med moškimi in ženskami, kot ga določajo afganistanska ustava in mednarodne konvencije;

| 2. | poudarja nevarnost sprejemanja zakonodaje, katere izvajanje je omejeno le na določene dele prebivalstva in ki po definicij spodbuja diskriminacijo in krivico; |
| --- | --- |

2.

poudarja nevarnost sprejemanja zakonodaje, katere izvajanje je omejeno le na določene dele prebivalstva in ki po definicij spodbuja diskriminacijo in krivico;

| 3. | priporoča afganistanskemu pravosodnemu ministrstvu, naj odpravi vse zakone, ki uvajajo diskriminacijo ženski in ki so v nasprotju z mednarodnimi pogodbami, katerih podpisnik je Afganistan; |
| --- | --- |

3.

priporoča afganistanskemu pravosodnemu ministrstvu, naj odpravi vse zakone, ki uvajajo diskriminacijo ženski in ki so v nasprotju z mednarodnimi pogodbami, katerih podpisnik je Afganistan;

| 4. | meni, da je za demokratični razvoj Afganistana izredno pomembno, da si država prizadeva za človekove pravice na splošno in še posebej za pravice žensk, saj imajo ženske ključno vlogo pri razvoju države, zato jim mora biti omogočeno, da polno uživajo svoje temeljne in demokratične pravice; ponovno izraža podporo boju proti vsem oblikam diskriminacije, tudi na podlagi vere in spola; |
| --- | --- |

4.

meni, da je za demokratični razvoj Afganistana izredno pomembno, da si država prizadeva za človekove pravice na splošno in še posebej za pravice žensk, saj imajo ženske ključno vlogo pri razvoju države, zato jim mora biti omogočeno, da polno uživajo svoje temeljne in demokratične pravice; ponovno izraža podporo boju proti vsem oblikam diskriminacije, tudi na podlagi vere in spola;

| 5. | opozarja, da strateški dokument Evropske unije za Afganistan v obdobju 2007–2013 enakost med moškimi in ženskami ter pravice žensk obravnava kot bistveno točko nacionalne razvojne strategije Afganistana; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da strateški dokument Evropske unije za Afganistan v obdobju 2007–2013 enakost med moškimi in ženskami ter pravice žensk obravnava kot bistveno točko nacionalne razvojne strategije Afganistana;

| 6. | pozdravlja pogum afganistanskih žensk, ki so v Kabulu demonstrirale proti novemu osnutku zakona in jim izraža svojo podporo; obsoja nasilje, katerega žrtve so bile med temi demonstracijami, in od afganistanskih oblasti zahteva, da jih zaščitijo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja pogum afganistanskih žensk, ki so v Kabulu demonstrirale proti novemu osnutku zakona in jim izraža svojo podporo; obsoja nasilje, katerega žrtve so bile med temi demonstracijami, in od afganistanskih oblasti zahteva, da jih zaščitijo;

| 7. | obsoja umore zagovornikov človeških pravic in emancipacije afganistanskih žensk, zlasti nedavni uboj regionalne parlamentarke Sitare Achizai; |
| --- | --- |

7.

obsoja umore zagovornikov človeških pravic in emancipacije afganistanskih žensk, zlasti nedavni uboj regionalne parlamentarke Sitare Achizai;

| 8. | izraža osuplost ob novici, da je afganistansko vrhovno sodišče potrdilo 20-letno zaporno kazen za Perwiza Kambakhsha, obtoženega bogoskrunstva, in predsednika Karzaia poziva, naj Kambakhsha pomilosti in dovoli njegovo izpustitev na prostost; |
| --- | --- |

8.

izraža osuplost ob novici, da je afganistansko vrhovno sodišče potrdilo 20-letno zaporno kazen za Perwiza Kambakhsha, obtoženega bogoskrunstva, in predsednika Karzaia poziva, naj Kambakhsha pomilosti in dovoli njegovo izpustitev na prostost;

| 9. | poziva afganistanske oblasti in lokalne organe, naj sprejmejo vse možne ukrepe za zaščito žensk pred spolnim nasiljem in pred drugimi oblikami nasilja na podlagi spola, ter sodijo povzročiteljem teh dejanj; |
| --- | --- |

9.

poziva afganistanske oblasti in lokalne organe, naj sprejmejo vse možne ukrepe za zaščito žensk pred spolnim nasiljem in pred drugimi oblikami nasilja na podlagi spola, ter sodijo povzročiteljem teh dejanj;

| 10. | meni, da se trudoma doseženi napredek glede enakosti med moškimi in ženskami v zadnjih letih nikakor ne sme izgubiti zaradi predvolilnega barantanja med strankami; |
| --- | --- |

10.

meni, da se trudoma doseženi napredek glede enakosti med moškimi in ženskami v zadnjih letih nikakor ne sme izgubiti zaradi predvolilnega barantanja med strankami;

| 11. | opogumlja ženske kandidatke za predsedniške volitve, napovedane za 20. avgusta 2009, in vztraja, da morajo Afganistanke med drugim imeti pravico do polnega sodelovanja v procesu odločanja in da med te pravice sodi tudi pravica do tega, da so izvoljene in imenovane na visoke državniške položaje; |
| --- | --- |

11.

opogumlja ženske kandidatke za predsedniške volitve, napovedane za 20. avgusta 2009, in vztraja, da morajo Afganistanke med drugim imeti pravico do polnega sodelovanja v procesu odločanja in da med te pravice sodi tudi pravica do tega, da so izvoljene in imenovane na visoke državniške položaje;

| 12. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj tudi v prihodnje opozarjajo na zakon o osebnem statusu šiitskih žensk in problematiko diskriminacije žensk in otrok kot nesprejemljive in nezdružljive z dolgoročno sprejeto obvezo mednarodne skupnosti za pomoč Afganistanu pri njegovih prizadevanjih za sanacijo in obnovo; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj tudi v prihodnje opozarjajo na zakon o osebnem statusu šiitskih žensk in problematiko diskriminacije žensk in otrok kot nesprejemljive in nezdružljive z dolgoročno sprejeto obvezo mednarodne skupnosti za pomoč Afganistanu pri njegovih prizadevanjih za sanacijo in obnovo;

| 13. | poziva Komisijo, naj afganistanski ministrici za ženske zadeve priskrbi neposredno finančno pomoč in pomoč pri načrtovanju ter spodbuja sistematično vključevanje načela enakosti med spoloma v vse svoje razvojne politike v Afganistanu; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj afganistanski ministrici za ženske zadeve priskrbi neposredno finančno pomoč in pomoč pri načrtovanju ter spodbuja sistematično vključevanje načela enakosti med spoloma v vse svoje razvojne politike v Afganistanu;

| 14. | razvojni sklad OZN za ženske UNIFEM poziva k še prav posebni pozornosti; |
| --- | --- |

14.

razvojni sklad OZN za ženske UNIFEM poziva k še prav posebni pozornosti;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, pa tudi vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan ter predsedniku neodvisnega odbora za človekove pravice. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, pa tudi vladi in parlamentu Islamske republike Afganistan ter predsedniku neodvisnega odbora za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0023.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/60

---

Petek, 24. aprila 2009Pomoč Posebnemu sodišču za Sierro Leone

P6_TA(2009)0310

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pomoči Posebnemu sodišču za Sierro Leone

2010/C 184 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij na to temo, vključno z resolucijo z dne 6. septembra 2007 o financiranju Posebnega sodišča za Sierro Leone (1),

ob upoštevanju Cotonoujskega sporazuma med Evropsko unijo in državami AKP ter zavezanosti pogodbenic tega sporazuma k miru, varnosti in stabilnosti, spoštovanju človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so Posebno sodišče za Sierro Leone leta 2000 ustanovili Združeni narodi in vlada Sierre Leone v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN 1315, da bi privedli pred sodišče odgovorne za hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava, zlasti za vojne zločine in zločine proti človeštvu, |
| --- | --- |

A.

ker so Posebno sodišče za Sierro Leone leta 2000 ustanovili Združeni narodi in vlada Sierre Leone v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN 1315, da bi privedli pred sodišče odgovorne za hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava, zlasti za vojne zločine in zločine proti človeštvu,

| B. | ker Posebno sodišče za Sierro Leone ustvarja številne pomembne precedense v mednarodnem kazenskem pravosodju, saj je prvo mednarodno sodišče, ki se financira s prostovoljnimi prispevki, prvo sodišče, ustanovljeno v državi, v kateri naj bi se zločini zgodili, ter – v primeru nekdanjega liberijskega predsednika – prvo sodišče, ki je vložilo obtožnico proti voditelju afriške države zaradi vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, ko je še opravljal svojo funkcijo, |
| --- | --- |

B.

ker Posebno sodišče za Sierro Leone ustvarja številne pomembne precedense v mednarodnem kazenskem pravosodju, saj je prvo mednarodno sodišče, ki se financira s prostovoljnimi prispevki, prvo sodišče, ustanovljeno v državi, v kateri naj bi se zločini zgodili, ter – v primeru nekdanjega liberijskega predsednika – prvo sodišče, ki je vložilo obtožnico proti voditelju afriške države zaradi vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, ko je še opravljal svojo funkcijo,

| C. | ker se bo mandat Posebnega sodišča za Sierro Leone iztekel leta 2010 in je sierraleonska vlada navedla, da ne more izvršiti kazni za osebe, ki jih je obsodilo to sodišče, |
| --- | --- |

C.

ker se bo mandat Posebnega sodišča za Sierro Leone iztekel leta 2010 in je sierraleonska vlada navedla, da ne more izvršiti kazni za osebe, ki jih je obsodilo to sodišče,

| D. | ker je izvršitev kazni osnovni del mednarodnega pravosodja, ki ima pomembno vlogo glede miru in nadaljnjega razvoja pravne države v tej državi, |
| --- | --- |

D.

ker je izvršitev kazni osnovni del mednarodnega pravosodja, ki ima pomembno vlogo glede miru in nadaljnjega razvoja pravne države v tej državi,

| E. | ker je v tem trenutku s političnega, varnostnega in institucionalnega vidika problematično, da bi obtoženi prestajali svojo kazen v Sierri Leone, |
| --- | --- |

E.

ker je v tem trenutku s političnega, varnostnega in institucionalnega vidika problematično, da bi obtoženi prestajali svojo kazen v Sierri Leone,

| F. | ker je Posebno sodišče za Sierro Leone sklenilo sporazum z državami, med katerimi so Združeno kraljestvo, Švedska in Avstrija, da bi nekaterim obsojencem zagotovilo prestajanje kazni v teh državah, in ker je potrebnih še več sporazumov, zato da bi vsi, ki so že obsojeni, in tisti, ki se jim sodi in jih lahko čaka obsodba, svojo kazen dejansko odslužili, |
| --- | --- |

F.

ker je Posebno sodišče za Sierro Leone sklenilo sporazum z državami, med katerimi so Združeno kraljestvo, Švedska in Avstrija, da bi nekaterim obsojencem zagotovilo prestajanje kazni v teh državah, in ker je potrebnih še več sporazumov, zato da bi vsi, ki so že obsojeni, in tisti, ki se jim sodi in jih lahko čaka obsodba, svojo kazen dejansko odslužili,

| G. | ker bi bila prizadevanja mednarodne skupnosti za učinkovit boj proti nekaznovanju resno ogrožena, če ne bi našli ustreznih objektov za pridržanje oseb, obsojenih za najhujše zločine, kar si jih je mogoče predstavljati, |
| --- | --- |

G.

ker bi bila prizadevanja mednarodne skupnosti za učinkovit boj proti nekaznovanju resno ogrožena, če ne bi našli ustreznih objektov za pridržanje oseb, obsojenih za najhujše zločine, kar si jih je mogoče predstavljati,

| H. | ker je boj proti nekaznovanju eden od temeljev politike Evropske unije na področju človekovih pravic in mora mednarodna skupnost podpirati vzpostavljene mehanizme odgovornosti, |
| --- | --- |

H.

ker je boj proti nekaznovanju eden od temeljev politike Evropske unije na področju človekovih pravic in mora mednarodna skupnost podpirati vzpostavljene mehanizme odgovornosti,

| I. | ker se druga sodišča, kot sta Mednarodno sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije in Mednarodno kazensko sodišče za Ruando, soočajo s podobnimi težavami in ker bodo v bližnji prihodnosti podobno težavo imeli tudi drugi mednarodni organi, kot so Mednarodno kazensko sodišče, Posebno sodišče za Libanon in izredni sodni senati v okviru kamboških sodišč, če države ne bodo pokazale močnejše zaveze za podporo izvrševanju mednarodnega prava, |
| --- | --- |

I.

ker se druga sodišča, kot sta Mednarodno sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije in Mednarodno kazensko sodišče za Ruando, soočajo s podobnimi težavami in ker bodo v bližnji prihodnosti podobno težavo imeli tudi drugi mednarodni organi, kot so Mednarodno kazensko sodišče, Posebno sodišče za Libanon in izredni sodni senati v okviru kamboških sodišč, če države ne bodo pokazale močnejše zaveze za podporo izvrševanju mednarodnega prava,

| J. | ker imajo vsa mednarodna sodišča pomembno vlogo za mir in pravičnost v svoji regiji in so zavezana zagotavljanju trajne zapuščine ter prispevanju k nadaljnjemu razvoju pravne države v regijah, v katerih so bili zločini storjeni, |
| --- | --- |

J.

ker imajo vsa mednarodna sodišča pomembno vlogo za mir in pravičnost v svoji regiji in so zavezana zagotavljanju trajne zapuščine ter prispevanju k nadaljnjemu razvoju pravne države v regijah, v katerih so bili zločini storjeni,

| 1. | pozdravlja napredek, ki so ga dosegla mednarodna sodišča s sojenjem odgovornim za zagrešena grozodejstva, ter meni, da dajejo ta sojenja jasno sporočilo voditeljem po svetu in drugim vojnim zločincem, da hude kršitve človekovih pravic ne bodo več ostale nekaznovane; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredek, ki so ga dosegla mednarodna sodišča s sojenjem odgovornim za zagrešena grozodejstva, ter meni, da dajejo ta sojenja jasno sporočilo voditeljem po svetu in drugim vojnim zločincem, da hude kršitve človekovih pravic ne bodo več ostale nekaznovane;

| 2. | poziva Svet in države članice, naj skupaj s Posebnim sodiščem za Sierro Leone najdejo rešitev, tako da bodo obsojenci prestali kazen, saj bi bila drugače resno omajana prizadevanja tega sodišča ter verodostojnost mednarodne skupnosti, vključno z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet in države članice, naj skupaj s Posebnim sodiščem za Sierro Leone najdejo rešitev, tako da bodo obsojenci prestali kazen, saj bi bila drugače resno omajana prizadevanja tega sodišča ter verodostojnost mednarodne skupnosti, vključno z Evropsko unijo;

| 3. | poziva vse države članice, naj bolj prispevajo k delu mednarodnih sodišč, ki se trudijo vzpostaviti trajno rešitev za izvrševanje kazni, bodisi s sklepanjem sporazumov neposredno z omenjenimi institucijami za izvrševanje kazni v pristojnosti držav članic bodisi z zagotavljanjem podpore, da najdejo druge rešitve za izvrševanje kazni v teh regijah; |
| --- | --- |

3.

poziva vse države članice, naj bolj prispevajo k delu mednarodnih sodišč, ki se trudijo vzpostaviti trajno rešitev za izvrševanje kazni, bodisi s sklepanjem sporazumov neposredno z omenjenimi institucijami za izvrševanje kazni v pristojnosti držav članic bodisi z zagotavljanjem podpore, da najdejo druge rešitve za izvrševanje kazni v teh regijah;

| 4. | poziva države članice in druge mednarodne institucije, da Posebnemu sodišču za Sierro Leone zagotovijo dodatno finančno pomoč, zato da bi osebe, ki jih je obsodilo to sodišče, prestale svojo kazen v državah, ki sicer imajo pristojnost izvrševati kazni v skladu z mednarodnimi standardi, nimajo pa finančnih sredstev za to; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice in druge mednarodne institucije, da Posebnemu sodišču za Sierro Leone zagotovijo dodatno finančno pomoč, zato da bi osebe, ki jih je obsodilo to sodišče, prestale svojo kazen v državah, ki sicer imajo pristojnost izvrševati kazni v skladu z mednarodnimi standardi, nimajo pa finančnih sredstev za to;

| 5. | meni, da bi pomanjkanje pomoči in podpore močno ogrozilo delo mednarodnih sodišč, saj ne bi mogla zagotoviti, da bodo obsojenci odslužili naložene kazni; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi pomanjkanje pomoči in podpore močno ogrozilo delo mednarodnih sodišč, saj ne bi mogla zagotoviti, da bodo obsojenci odslužili naložene kazni;

| 6. | poziva, da je treba pripraviti celovito raziskavo z oceno dela mednarodnih kazenskih sodišč, iz nje potegniti nauke ter pripraviti priporočila o tem, kako izboljšati njihovo delovanje in financiranje v prihodnje; |
| --- | --- |

6.

poziva, da je treba pripraviti celovito raziskavo z oceno dela mednarodnih kazenskih sodišč, iz nje potegniti nauke ter pripraviti priporočila o tem, kako izboljšati njihovo delovanje in financiranje v prihodnje;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, Posebnemu sodišču za Sierro Leone, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, Mednarodnemu kazenskemu sodišču za območje nekdanje Jugoslavije, Mednarodnemu kazenskemu sodišču za Ruando, izrednim sodnim senatom v okviru kamboških sodišč, Posebnemu sodišču za Libanon, Varnostnemu svetu Združenih narodov, državam članicam Afriške unije in sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, Posebnemu sodišču za Sierro Leone, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, Mednarodnemu kazenskemu sodišču za območje nekdanje Jugoslavije, Mednarodnemu kazenskemu sodišču za Ruando, izrednim sodnim senatom v okviru kamboških sodišč, Posebnemu sodišču za Libanon, Varnostnemu svetu Združenih narodov, državam članicam Afriške unije in sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

---

(1)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 242.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/62

---

Petek, 24. aprila 2009Humanitarne razmere oseb, nastanjenih v taboru Ašraf

P6_TA(2009)0311

Resolucija Evropskega parlamenta z 24. aprila 2009 o humanitarnih razmerah oseb, nastanjenih v taboru Ašraf

2010/C 184 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju ženevskih konvencij, zlasti člena 27 četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

ob upoštevanju ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega dodatnega protokola iz leta 1967,

ob upoštevanju sporazuma o statusu sil med ZDA in iraško vlado, ki je bil podpisan novembra 2008,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o humanitarnih razmerah iraških beguncev (1) in svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o usmrtitvah v Iranu (2), ki vsebujejo navedbe o tem, da imajo osebe, nastanjene v taboru Ašraf, pravni status zaščitenih oseb po četrti ženevski konvenciji,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je bil tabor v Ašrafu v severnem Iraku postavljeno v 80-ih letih za člane iranske opozicijske skupine Mudžahidi iranskega ljudstva, |
| --- | --- |

A.

ker je bil tabor v Ašrafu v severnem Iraku postavljeno v 80-ih letih za člane iranske opozicijske skupine Mudžahidi iranskega ljudstva,

| B. | ker so leta 2003 sile ZDA v Iraku razorožile nastanjene v taboru Ašraf in so jih zaščitile, saj so bili opredeljeni kot „zaščitene osebe“ po ženevskih konvencijah, |
| --- | --- |

B.

ker so leta 2003 sile ZDA v Iraku razorožile nastanjene v taboru Ašraf in so jih zaščitile, saj so bili opredeljeni kot „zaščitene osebe“ po ženevskih konvencijah,

| C. | ker je visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice v pismu s 15. oktobra 2008 pozval iraško vlado, naj zaščiti osebe, nastanjene v taboru Ašraf, pred prisilno deportacijo, izgonom ali vračilom v domovino, kar bi pomenilo kršitev načela nevračanja, in naj se vzdrži vsakega dejanja, ki bi ogrozilo njihovo življenje ali varnost, |
| --- | --- |

C.

ker je visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice v pismu s 15. oktobra 2008 pozval iraško vlado, naj zaščiti osebe, nastanjene v taboru Ašraf, pred prisilno deportacijo, izgonom ali vračilom v domovino, kar bi pomenilo kršitev načela nevračanja, in naj se vzdrži vsakega dejanja, ki bi ogrozilo njihovo življenje ali varnost,

| D. | ker je po sklenitvi sporazuma o statusu sil med ZDA in Irakom tabor Ašraf 1. januarja 2009 prešel pod nadzor iraških varnostnih sil, |
| --- | --- |

D.

ker je po sklenitvi sporazuma o statusu sil med ZDA in Irakom tabor Ašraf 1. januarja 2009 prešel pod nadzor iraških varnostnih sil,

| E. | ker nameravajo oblasti, po nedavnih poročilih o izjavah iraškega svetovalca za nacionalno varnost, postopoma napraviti stalno prisotnost nastanjenih v taboru Ašraf nevzdržno in ker naj bi omenil tudi njihovo izključitev/izgon in/ali njihovo prisilno razselitev znotraj Iraka, |
| --- | --- |

E.

ker nameravajo oblasti, po nedavnih poročilih o izjavah iraškega svetovalca za nacionalno varnost, postopoma napraviti stalno prisotnost nastanjenih v taboru Ašraf nevzdržno in ker naj bi omenil tudi njihovo izključitev/izgon in/ali njihovo prisilno razselitev znotraj Iraka,

| 1. | poziva iraškega predsednika vlade, naj zagotovi, da iraške oblasti ne bodo sprejele nobenega ukrepa, ki bi kršil človekove pravice nastanjenih v taboru Ašraf, in naj pojasni, kaj namerava vlada storiti glede njih; poziva iraške oblasti, naj varujejo življenja ter telesno in moralno celovitost nastanjenih v taboru Ašraf in naj z njimi ravnajo v skladu z obveznostmi po ženevskih konvencijah, zlasti s prepovedjo prisilne razselitve, deportacije, izgona ali vrnitve v domovino, kar bi kršilo načelo prepovedi vračanja; |
| --- | --- |

1.

poziva iraškega predsednika vlade, naj zagotovi, da iraške oblasti ne bodo sprejele nobenega ukrepa, ki bi kršil človekove pravice nastanjenih v taboru Ašraf, in naj pojasni, kaj namerava vlada storiti glede njih; poziva iraške oblasti, naj varujejo življenja ter telesno in moralno celovitost nastanjenih v taboru Ašraf in naj z njimi ravnajo v skladu z obveznostmi po ženevskih konvencijah, zlasti s prepovedjo prisilne razselitve, deportacije, izgona ali vrnitve v domovino, kar bi kršilo načelo prepovedi vračanja;

| 2. | kar zadeva želje posameznikov, ki prebivajo v taboru Ašraf, o svoji prihodnosti, meni, da osebe, ki so nastanjene v taboru Ašraf, in drugi iranski državljani, ki trenutno prebivajo v Iraku in so zapustili Iran iz političnih razlogov, tvegajo, da bodo žrtve hudih kršitev človekovih pravic, če bi se neprostovoljno vrnile v Iran, in vztraja, da se nihče ne bi smel vrniti, bodisi neposredno ali prek tretje države, v stanje, kjer bi tvegal mučenje ali druge hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

kar zadeva želje posameznikov, ki prebivajo v taboru Ašraf, o svoji prihodnosti, meni, da osebe, ki so nastanjene v taboru Ašraf, in drugi iranski državljani, ki trenutno prebivajo v Iraku in so zapustili Iran iz političnih razlogov, tvegajo, da bodo žrtve hudih kršitev človekovih pravic, če bi se neprostovoljno vrnile v Iran, in vztraja, da se nihče ne bi smel vrniti, bodisi neposredno ali prek tretje države, v stanje, kjer bi tvegal mučenje ali druge hude kršitve človekovih pravic;

| 3. | poziva iraško vlado, naj preneha blokirati tabor in naj spoštuje pravni status oseb, ki so nastanjene v taboru Ašraf, kot „zaščitenih oseb“ po ženevskih konvencijah, in naj se vzdržijo vsakega dejanja, ki bi ogrozil njihovo življenje ali varnost, zlasti naj jim omogočijo neoviran dostop do hrane, vode, zdravstvene oskrbe in pripomočkov, goriva ter stika z družinskimi člani in mednarodnimi človekoljubnimi organizacijami; |
| --- | --- |

3.

poziva iraško vlado, naj preneha blokirati tabor in naj spoštuje pravni status oseb, ki so nastanjene v taboru Ašraf, kot „zaščitenih oseb“ po ženevskih konvencijah, in naj se vzdržijo vsakega dejanja, ki bi ogrozil njihovo življenje ali varnost, zlasti naj jim omogočijo neoviran dostop do hrane, vode, zdravstvene oskrbe in pripomočkov, goriva ter stika z družinskimi člani in mednarodnimi človekoljubnimi organizacijami;

| 4. | poziva Svet, Komisijo in države članice, pa tudi vladi Iraka in ZDA, visokega komisarja Združenih narodov za begunce ter mednarodni odbor Rdečega križa, naj sodelujejo pri iskanju zadovoljivega dolgoročnega pravnega statusa za osebe, nastanjene v taboru Ašraf; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, Komisijo in države članice, pa tudi vladi Iraka in ZDA, visokega komisarja Združenih narodov za begunce ter mednarodni odbor Rdečega križa, naj sodelujejo pri iskanju zadovoljivega dolgoročnega pravnega statusa za osebe, nastanjene v taboru Ašraf;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za begunce, mednarodnemu odboru Rdečega križa, vladi Združenih držav Amerike ter vladi in parlamentu Iraka. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za begunce, mednarodnemu odboru Rdečega križa, vladi Združenih držav Amerike ter vladi in parlamentu Iraka.

---

(1)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 609.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0412.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/63

---

Petek, 24. aprila 2009Zaščita finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2007

P6_TA(2009)0315

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti - Boj proti goljufijam - Letno poročilo 2007 (2008/2242(INI))

2010/C 184 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. julija 2008 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Skupnosti – Boj proti goljufijam – Letno poročilo 2007“ (KOM(2008)0475), vključno s prilogami (SEK(2008)2300 in SEK(2008)2301),

ob upoštevanju poročila o delu Evropskega urada za bolj proti goljufijam za leto 2007 (1) in drugega poročila z dne 19. junija 2008 o izvajanju Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi, ter smernic, ki nadomeščajo priročnik OLAF,

ob upoštevanju poročila o delu nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam za obdobje od junija 2007 do maja 2008 (2),

ob upoštevanju letnega poročila Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2007 (3),

ob upoštevanju členov 276(3) in 280(5) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in Odbora za kmetijstvo (A6-0180/2009),

Znesek sporočenih nepravilnosti

| 1. | pozdravlja vključitev poglavja o neposrednih izdatkih, vendar poudarja, da pričakuje nadaljnje izboljšanje z bolj obsežnimi podatki v naslednjih poročilih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vključitev poglavja o neposrednih izdatkih, vendar poudarja, da pričakuje nadaljnje izboljšanje z bolj obsežnimi podatki v naslednjih poročilih;

| 2. | ponovno poziva, da se na dnevni red Sveta vključi letna poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti (poročila PIF) in pripadajoče resolucije Parlamenta ter da nato Svet posreduje svoje pripombe Parlamentu in Komisiji; je razočaran, da Svet kljub pozivu Parlamenta in vztrajanju Komisije tega že ni storil; |
| --- | --- |

2.

ponovno poziva, da se na dnevni red Sveta vključi letna poročila o zaščiti finančnih interesov Skupnosti (poročila PIF) in pripadajoče resolucije Parlamenta ter da nato Svet posreduje svoje pripombe Parlamentu in Komisiji; je razočaran, da Svet kljub pozivu Parlamenta in vztrajanju Komisije tega že ni storil;

| 3. | ugotavlja, da je bilo v letu 2007 ugotovljenih skupno za 1 425 milijona EUR nepravilnosti (v letu 2006 pa 1 143 milijona EUR) na področjih lastnih sredstev, odhodkov za kmetijstvo, strukturnih ukrepov in neposrednih izdatkov; zneski, ki so jih države članice prijavile Komisiji v letu 2007, so razčlenjeni na:






  — | Lastna sredstva: 377 milijonov EUR (353 milijonov EUR v 2006), |
| --- | --- | --- |

3.

ugotavlja, da je bilo v letu 2007 ugotovljenih skupno za 1 425 milijona EUR nepravilnosti (v letu 2006 pa 1 143 milijona EUR) na področjih lastnih sredstev, odhodkov za kmetijstvo, strukturnih ukrepov in neposrednih izdatkov; zneski, ki so jih države članice prijavile Komisiji v letu 2007, so razčlenjeni na:

—

Lastna sredstva: 377 milijonov EUR (353 milijonov EUR v 2006),

| — | Odhodki za kmetijstvo: 155 milijonov EUR (87 milijonov EUR v 2006), |
| --- | --- |

—

Odhodki za kmetijstvo: 155 milijonov EUR (87 milijonov EUR v 2006),

| — | Strukturni ukrepi: 828 milijonov EUR (703 milijonov EUR v 2006), |
| --- | --- |

—

Strukturni ukrepi: 828 milijonov EUR (703 milijonov EUR v 2006),

| — | Predpristopni skladi: 32 milijonov EUR (14 milijonov EUR v 2006), |
| --- | --- |

—

Predpristopni skladi: 32 milijonov EUR (14 milijonov EUR v 2006),

| — | Neposredni izdatki: 33 milijonov EUR |
| --- | --- |

—

Neposredni izdatki: 33 milijonov EUR

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem poročilu po lanskoletnem parlamentarnem poročilu opredelila razlike med nepravilnostmi in goljufijo; vendar opredelitev „suma goljufije“ še vedno povzroča težave državam članicam; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svojem poročilu po lanskoletnem parlamentarnem poročilu opredelila razlike med nepravilnostmi in goljufijo; vendar opredelitev „suma goljufije“ še vedno povzroča težave državam članicam;

Splošni vidiki

| 5. | pozdravlja dosedanja prizadevanja držav članic, vendar ponovno poudarja, da morajo le-te zagotoviti ustreznost svojih mehanizmov za finančni nadzor, in poudarja pomen preventivnih ukrepov držav članic, da se poveča odkrivanje nepravilnosti, preden se dejansko izvede katero koli plačilo upravičencem; poudarja dejstvo, da je boj proti goljufiji in korupciji stalna odgovornost držav članic ter tudi, da so za doseganje resničnega napredka potrebna skupna prizadevanja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dosedanja prizadevanja držav članic, vendar ponovno poudarja, da morajo le-te zagotoviti ustreznost svojih mehanizmov za finančni nadzor, in poudarja pomen preventivnih ukrepov držav članic, da se poveča odkrivanje nepravilnosti, preden se dejansko izvede katero koli plačilo upravičencem; poudarja dejstvo, da je boj proti goljufiji in korupciji stalna odgovornost držav članic ter tudi, da so za doseganje resničnega napredka potrebna skupna prizadevanja;

| 6. | poudarja, da je treba doseči večjo usklajenost metod zbiranja in uporabe informacij, da se ponudi standardizirani okvir, ki bo, v okviru strategije povečanega preprečevanja, omogočil učinkovitejše ocenjevanje tveganj za goljufije; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba doseči večjo usklajenost metod zbiranja in uporabe informacij, da se ponudi standardizirani okvir, ki bo, v okviru strategije povečanega preprečevanja, omogočil učinkovitejše ocenjevanje tveganj za goljufije;

| 7. | pozdravlja izjave nekaterih držav članic o upravljanju evropskih sredstev, ki se upravljajo na nacionalni ravni; poziva preostale države članice, naj sprožijo podobne pobude, ter poziva Komisijo, naj ukrene vse potrebno, da se take nacionalne izjave o upravljanju pripravijo v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja izjave nekaterih držav članic o upravljanju evropskih sredstev, ki se upravljajo na nacionalni ravni; poziva preostale države članice, naj sprožijo podobne pobude, ter poziva Komisijo, naj ukrene vse potrebno, da se take nacionalne izjave o upravljanju pripravijo v celotni Evropski uniji;

Lastna sredstva

| 8. | ugotavlja, da se je ocenjeni znesek nepravilnosti povečal za 6 %; izdelki, pri katerih so se nepravilnosti pojavile v največjem obsegu, so tako kot v prejšnjih letih televizije in cigarete; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da se je ocenjeni znesek nepravilnosti povečal za 6 %; izdelki, pri katerih so se nepravilnosti pojavile v največjem obsegu, so tako kot v prejšnjih letih televizije in cigarete;

| 9. | obžaluje zamudo pri sprejemanju predloga uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja (KOM(2006)0473) in zato poziva Svet, naj nemudoma sprejme uredbo; |
| --- | --- |

9.

obžaluje zamudo pri sprejemanju predloga uredbe o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja (KOM(2006)0473) in zato poziva Svet, naj nemudoma sprejme uredbo;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija po svojem sporočilu v zvezi s potrebo po razvoju usklajene strategije za izboljšanje boja proti davčni goljufiji (KOM(2006)0254) sprejela sporočilo o usklajeni strategiji za izboljšanje boja proti goljufiji pri davku na dodano vrednost (KOM(2007)0758), ter s posebno pozornostjo spremlja tako predlog Komisije za direktivo Sveta o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi (KOM(2009)0028) ter predlog Komisije za direktivo Sveta o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (KOM(2009)0029); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija po svojem sporočilu v zvezi s potrebo po razvoju usklajene strategije za izboljšanje boja proti davčni goljufiji (KOM(2006)0254) sprejela sporočilo o usklajeni strategiji za izboljšanje boja proti goljufiji pri davku na dodano vrednost (KOM(2007)0758), ter s posebno pozornostjo spremlja tako predlog Komisije za direktivo Sveta o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi (KOM(2009)0028) ter predlog Komisije za direktivo Sveta o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja (KOM(2009)0029);

| 11. | vztraja, da so potrebne nove politične spodbude, da bi dosegli bistven napredek pri sodelovanju v boju proti goljufiji pri davku na dodano vrednost; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da so potrebne nove politične spodbude, da bi dosegli bistven napredek pri sodelovanju v boju proti goljufiji pri davku na dodano vrednost;

| 12. | obžaluje dejstvo, da odkar OLAF nima dostopa do vsebine izmenjanih podatkov med državami članicami v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1798/2003 z dne 7. oktobra 2003 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost (5), ne more zagotoviti dodane vrednost na področju obveščanja o goljufiji pri davku na dodano vrednost, preprečevanja in pomoči državam članicam pri aktivnostih v zvezi z bojem proti goljufiji; s tem v zvezi obžaluje dejstvo, da OLAF v letu 2007 nima primera v zvezi z goljufijo pri davku na dodano vrednost; |
| --- | --- |

12.

obžaluje dejstvo, da odkar OLAF nima dostopa do vsebine izmenjanih podatkov med državami članicami v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1798/2003 z dne 7. oktobra 2003 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost (5), ne more zagotoviti dodane vrednost na področju obveščanja o goljufiji pri davku na dodano vrednost, preprečevanja in pomoči državam članicam pri aktivnostih v zvezi z bojem proti goljufiji; s tem v zvezi obžaluje dejstvo, da OLAF v letu 2007 nima primera v zvezi z goljufijo pri davku na dodano vrednost;

| 13. | opozarja države članice na precejšnje število čeznacionalnih primerov goljufij pri davku na dodano vrednost; |
| --- | --- |

13.

opozarja države članice na precejšnje število čeznacionalnih primerov goljufij pri davku na dodano vrednost;

| 14. | obžaluje povečanje števila goljufij, povezanih z izvorom izdelkov, ne samo v zvezi s preferencialnimi tarifnimi ukrepi, ampak tudi s tarifnimi kvotami iz splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT); |
| --- | --- |

14.

obžaluje povečanje števila goljufij, povezanih z izvorom izdelkov, ne samo v zvezi s preferencialnimi tarifnimi ukrepi, ampak tudi s tarifnimi kvotami iz splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT);

| 15. | poziva Komisijo, naj pripravi specifično oceno o možnostih goljufij po izdelkih in po državah, ob upoštevanju možnosti izvajanja sistematičnih, usmerjenih in stalnih kontrol, tako v samem kraju izvora kot v namembnem kraju, ob posvečanju posebne pozornosti pojavu davčnega vrtiljaka; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj pripravi specifično oceno o možnostih goljufij po izdelkih in po državah, ob upoštevanju možnosti izvajanja sistematičnih, usmerjenih in stalnih kontrol, tako v samem kraju izvora kot v namembnem kraju, ob posvečanju posebne pozornosti pojavu davčnega vrtiljaka;

Odhodki za kmetijstvo

| 16. | ponovno poziva, da so od 1. januarja 2007 države članice dolžne obvestiti Komisijo o nepravilnostih, ki vključujejo več kot 10 000 EUR; to je meja, ki jo je Komisija uvedla z uredbo (ES) št. 1848/2006 z dne 14. decembra 2006 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja skupne kmetijske politike ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju (6); ugotavlja, da se je število prijavljenih primerov nepravilnosti zmanjšalo za 53 % (1 548 primerov v primerjavi z 3 294 v letu 2006); poudarja, da je mogoče to relativno nizko število nepravilnosti razložiti z višjo določeno mejo za poročanje; |
| --- | --- |

16.

ponovno poziva, da so od 1. januarja 2007 države članice dolžne obvestiti Komisijo o nepravilnostih, ki vključujejo več kot 10 000 EUR; to je meja, ki jo je Komisija uvedla z uredbo (ES) št. 1848/2006 z dne 14. decembra 2006 o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja skupne kmetijske politike ter organizaciji informacijskega sistema na tem področju (6); ugotavlja, da se je število prijavljenih primerov nepravilnosti zmanjšalo za 53 % (1 548 primerov v primerjavi z 3 294 v letu 2006); poudarja, da je mogoče to relativno nizko število nepravilnosti razložiti z višjo določeno mejo za poročanje;

| 17. | ugotavlja, da se je ocenjeni znesek nepravilnosti povečal za 44 %, povečanje deloma povezano s primeri z znatnimi finančnimi posledicami, ki so se pojavili ali bili odkriti v preteklih letih, prijavljeni pa so bili šele v letu 2007, ugotavlja, da so bili najbolj prizadeti sektorji mleka in mlečnih izdelkov, sadja in zelenjave, sladkorja, razvoja podeželja, govedine in teletine; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da se je ocenjeni znesek nepravilnosti povečal za 44 %, povečanje deloma povezano s primeri z znatnimi finančnimi posledicami, ki so se pojavili ali bili odkriti v preteklih letih, prijavljeni pa so bili šele v letu 2007, ugotavlja, da so bili najbolj prizadeti sektorji mleka in mlečnih izdelkov, sadja in zelenjave, sladkorja, razvoja podeželja, govedine in teletine;

| 18. | poudarja, da v sektorjih mleka, sadja in zelenjave, sladkorja in razvoja podeželja nastane kar 77 % vseh nepravilnosti, samo v sektorju razvoja podeželja pa kar 38 % vseh nepravilnosti; ugotavlja še, da je bil največji znesek v zvezi z nepravilnostmi na področju razvoja podeželja ugotovljen pri pomoči za gozdarstvo, največje število nepravilnosti pa pri pomoči za kmetijstvo in okolje; zato poziva OLAF, naj v naslednjem letnem poročilu posebno pozornost nameni nepravilnostim pri razvoju podeželja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da v sektorjih mleka, sadja in zelenjave, sladkorja in razvoja podeželja nastane kar 77 % vseh nepravilnosti, samo v sektorju razvoja podeželja pa kar 38 % vseh nepravilnosti; ugotavlja še, da je bil največji znesek v zvezi z nepravilnostmi na področju razvoja podeželja ugotovljen pri pomoči za gozdarstvo, največje število nepravilnosti pa pri pomoči za kmetijstvo in okolje; zato poziva OLAF, naj v naslednjem letnem poročilu posebno pozornost nameni nepravilnostim pri razvoju podeželja;

| 19. | poudarja, da se stopnje poročanja, zlasti pravočasnega poročanja, bistveno razlikujejo med državami članicami; obžaluje, da časovni zamik med odkritjem nepravilnosti in poročanjem o njih v Avstriji in na Švedskem močno presega povprečno vrednost, ki znaša 1,2 leta: v Avstriji namreč ta zamik znaša 3,4, na Švedskem pa 2,3 leta; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se stopnje poročanja, zlasti pravočasnega poročanja, bistveno razlikujejo med državami članicami; obžaluje, da časovni zamik med odkritjem nepravilnosti in poročanjem o njih v Avstriji in na Švedskem močno presega povprečno vrednost, ki znaša 1,2 leta: v Avstriji namreč ta zamik znaša 3,4, na Švedskem pa 2,3 leta;

| 20. | se strinja z izjavo Evropskega računskega sodišča v odstavku 5.20 zgoraj navedenega letnega poročila, da je integriran administrativni in kontrolni sistem še vedno učinkovit kontrolni sistem, ki omejuje nevarnost nepravilnih odhodkov, če se ustrezno izvaja in če so vanj vneseni točni in zanesljivi podatki; zagovarja, da se uporaba sistema razširi na nova področja, ki do sedaj vanj niso bila vključena; vendar ugotavlja, da je treba povečati količino in kakovost pregledov, opravljenih v okviru sistema, da se okrepi odvračanje od goljufij; |
| --- | --- |

20.

se strinja z izjavo Evropskega računskega sodišča v odstavku 5.20 zgoraj navedenega letnega poročila, da je integriran administrativni in kontrolni sistem še vedno učinkovit kontrolni sistem, ki omejuje nevarnost nepravilnih odhodkov, če se ustrezno izvaja in če so vanj vneseni točni in zanesljivi podatki; zagovarja, da se uporaba sistema razširi na nova področja, ki do sedaj vanj niso bila vključena; vendar ugotavlja, da je treba povečati količino in kakovost pregledov, opravljenih v okviru sistema, da se okrepi odvračanje od goljufij;

| 21. | poziva Komisijo, da sprejme trdno politično odločitev, če grške oblasti ne bi izpolnile rokov, določenih z akcijskim načrtom za vzpostavitev novega operativnega identifikacijskega sistema zemljiških parcel-geografskega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, da sprejme trdno politično odločitev, če grške oblasti ne bi izpolnile rokov, določenih z akcijskim načrtom za vzpostavitev novega operativnega identifikacijskega sistema zemljiških parcel-geografskega informacijskega sistema;

| 22. | ponovno poziva Komisijo, da oceni učinkovitost in transparentnost sistemov spremljanja, ki se nanašajo na izplačila kmetom, v okviru svojega letnega poročila; |
| --- | --- |

22.

ponovno poziva Komisijo, da oceni učinkovitost in transparentnost sistemov spremljanja, ki se nanašajo na izplačila kmetom, v okviru svojega letnega poročila;

Strukturni ukrepi

| 23. | pozdravlja poenostavljena in pojasnjena pravila Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (7) in izvedbeno Uredbo Komisije (ES) št. 1828/2006 (8); vendar je zaskrbljen nad izjavo Evropskega računskega sodišča v odstavku 6.31 predhodno omenjenega letnega poročila, da so upravljavski in nadzorni sistemi držav članic ter nadzor njihovih operacij s strani Komisije le deloma učinkoviti; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja poenostavljena in pojasnjena pravila Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (7) in izvedbeno Uredbo Komisije (ES) št. 1828/2006 (8); vendar je zaskrbljen nad izjavo Evropskega računskega sodišča v odstavku 6.31 predhodno omenjenega letnega poročila, da so upravljavski in nadzorni sistemi držav članic ter nadzor njihovih operacij s strani Komisije le deloma učinkoviti;

| 24. | priznava, da v mnogih državah članicah prihaja do nepravilnosti pri uporabi sredstev EU, povezanih s slabim upravljanjem in včasih celo z goljufijo; ugotavlja, da so države članice v letu 2007 poročale o 3 832 nepravilnostih (kar je v primerjavi z letom 2006 19,2-odstotno povečanje), da je bil skupni zadevni znesek leta 2007 približno 828 milijonov EUR (kar ustreza nekaj manj kot 1,83 % odobritev za prevzem obveznosti), da so bile leta 2007 domnevne goljufije v odstotku skupnega števila sporočenih nepravilnosti približno 12–15 % in da se je skupni nepravilni znesek za Evropski sklad za regionalni razvoj v primerjavi z letom 2006 povečal za 48 %; |
| --- | --- |

24.

priznava, da v mnogih državah članicah prihaja do nepravilnosti pri uporabi sredstev EU, povezanih s slabim upravljanjem in včasih celo z goljufijo; ugotavlja, da so države članice v letu 2007 poročale o 3 832 nepravilnostih (kar je v primerjavi z letom 2006 19,2-odstotno povečanje), da je bil skupni zadevni znesek leta 2007 približno 828 milijonov EUR (kar ustreza nekaj manj kot 1,83 % odobritev za prevzem obveznosti), da so bile leta 2007 domnevne goljufije v odstotku skupnega števila sporočenih nepravilnosti približno 12–15 % in da se je skupni nepravilni znesek za Evropski sklad za regionalni razvoj v primerjavi z letom 2006 povečal za 48 %;

| 25. | poudarja pomen akcijskega načrta za krepitev nadzora pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov, ki ga je Komisija sprejela 19. februarja 2008 in katerega namen je zmanjšati napake pri plačilnih zahtevkih držav članic; je prepričan, da bo omenjeni novi akcijski načrt znatno izboljšal stanje, med drugim bo državam članicam v pomoč pri razvijanju njihovih sposobnosti preverjanja upravičenosti odhodkov pri projektu; ugotavlja, da prvo poročilo o napredku v zvezi s tem akcijskim načrtom prinaša nekaj pozitivnih začetnih rezultatov; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen akcijskega načrta za krepitev nadzora pri deljenem upravljanju strukturnih ukrepov, ki ga je Komisija sprejela 19. februarja 2008 in katerega namen je zmanjšati napake pri plačilnih zahtevkih držav članic; je prepričan, da bo omenjeni novi akcijski načrt znatno izboljšal stanje, med drugim bo državam članicam v pomoč pri razvijanju njihovih sposobnosti preverjanja upravičenosti odhodkov pri projektu; ugotavlja, da prvo poročilo o napredku v zvezi s tem akcijskim načrtom prinaša nekaj pozitivnih začetnih rezultatov;

| 26. | odobrava stališče Komisije, da se v primeru odkritja resnih nepravilnosti sprejme popravni ukrep, vključno z začasno ustavitvijo plačil in izterjavo neupravičenih ali napačnih plačil; opozarja, da mora Komisija štirikrat letno poročati o napredku, doseženem pri izvajanju njenega akcijskega načrta; poziva Komisijo, naj kljub temu okrepi svojo podporo državam članicam pri preprečevanju nepravilnosti in prenosu potrebnega strokovnega znanja na pristojne državne in regionalne organe; |
| --- | --- |

26.

odobrava stališče Komisije, da se v primeru odkritja resnih nepravilnosti sprejme popravni ukrep, vključno z začasno ustavitvijo plačil in izterjavo neupravičenih ali napačnih plačil; opozarja, da mora Komisija štirikrat letno poročati o napredku, doseženem pri izvajanju njenega akcijskega načrta; poziva Komisijo, naj kljub temu okrepi svojo podporo državam članicam pri preprečevanju nepravilnosti in prenosu potrebnega strokovnega znanja na pristojne državne in regionalne organe;

| 27. | pozdravlja kakovostne rezultate, dosežene pri skoraj vseh projektih, ter z namenom, da ne bi prišlo do negativnih vplivov na spremljanje in izvajanje strukturnih skladov, poudarja, da je treba razlikovati med:






  — | upravnimi nepravilnostmi, ki jih je treba odpraviti, in |
| --- | --- | --- |

27.

pozdravlja kakovostne rezultate, dosežene pri skoraj vseh projektih, ter z namenom, da ne bi prišlo do negativnih vplivov na spremljanje in izvajanje strukturnih skladov, poudarja, da je treba razlikovati med:

—

upravnimi nepravilnostmi, ki jih je treba odpraviti, in

| — | goljufijo (tj. 0,16 % izplačil, ki jih je Komisija izvršila med leti 2000 in 2007), ki jo je treba kaznovati; |
| --- | --- |

—

goljufijo (tj. 0,16 % izplačil, ki jih je Komisija izvršila med leti 2000 in 2007), ki jo je treba kaznovati;

| 28. | priznava, da predstavlja učinkovita absorpcija strukturnih skladov velik izziv predvsem za nove države članice, saj morajo izpolnjevati stroge in pogosto zapletene zahteve za njihovo uporabo; zato pozdravlja prizadevanja teh držav članic za izboljšanje lastnih sposobnosti izvajanja in jih poziva, naj ta prizadevanja okrepijo, da bodo lahko dosegle oprijemljive rezultate v sprejemljivem časovnem okviru; |
| --- | --- |

28.

priznava, da predstavlja učinkovita absorpcija strukturnih skladov velik izziv predvsem za nove države članice, saj morajo izpolnjevati stroge in pogosto zapletene zahteve za njihovo uporabo; zato pozdravlja prizadevanja teh držav članic za izboljšanje lastnih sposobnosti izvajanja in jih poziva, naj ta prizadevanja okrepijo, da bodo lahko dosegle oprijemljive rezultate v sprejemljivem časovnem okviru;

| 29. | poziva Komisijo, naj upošteva upravne stroške, ki jih ima nacionalna, regionalna in lokalna uprava držav članic zaradi pogosto zapletenih in dragih zahtev, povezanih s spremljanjem in preverjanjem sofinanciranih projektov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj upošteva upravne stroške, ki jih ima nacionalna, regionalna in lokalna uprava držav članic zaradi pogosto zapletenih in dragih zahtev, povezanih s spremljanjem in preverjanjem sofinanciranih projektov;

| 30. | v ta namen poziva tako Komisijo kot države članice, naj načrtno zagotavljajo svetovanje glede načinov, kako se izogniti nepravilnostim, upravnim napakam in pomanjkljivostim; |
| --- | --- |

30.

v ta namen poziva tako Komisijo kot države članice, naj načrtno zagotavljajo svetovanje glede načinov, kako se izogniti nepravilnostim, upravnim napakam in pomanjkljivostim;

| 31. | poziva Komisijo, da še bolj poenostavi postopke upravljanja in spremljanja programov strukturnih skladov, ki so do neke mere odgovorni za nepravilnosti na strani držav članic pri izvajanju teh programov; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, da še bolj poenostavi postopke upravljanja in spremljanja programov strukturnih skladov, ki so do neke mere odgovorni za nepravilnosti na strani držav članic pri izvajanju teh programov;

| 32. | je osupel nad pomanjkanjem discipline držav članic pri poročanju po številnih letih; meni, da ni sprejemljivo, da šest držav članic (9) še vedno ne uporablja elektronskega poročanja, 14 (10) držav članic ni izpolnilo rokov, nekatere (11) pa niso klasificirale nobenega od prijavljenih primerov nepravilnosti; poziva Komisijo, da poleg postopkov zaradi kršitve pravic najde učinkovite rešitve za reševanje tega vprašanja ter da resno razmisli o uvedbi učinkovitih denarnih kazni v naslednjih uredbah in jih sistematično uporablja; |
| --- | --- |

32.

je osupel nad pomanjkanjem discipline držav članic pri poročanju po številnih letih; meni, da ni sprejemljivo, da šest držav članic (9) še vedno ne uporablja elektronskega poročanja, 14 (10) držav članic ni izpolnilo rokov, nekatere (11) pa niso klasificirale nobenega od prijavljenih primerov nepravilnosti; poziva Komisijo, da poleg postopkov zaradi kršitve pravic najde učinkovite rešitve za reševanje tega vprašanja ter da resno razmisli o uvedbi učinkovitih denarnih kazni v naslednjih uredbah in jih sistematično uporablja;

| 33. | poudarja, da je opredelitev nepravilnosti (ki določa, ali gre za domnevno goljufijo) element poročanja s strani držav članic, ki ga je treba okrepiti, glede na dejstvo, da posamezne države članice še niso zagotovile nobenih opredelitev, druge države članice pa so lahko zagotovile opredelitve le za določen del nepravilnosti, o katerih so poročale; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je opredelitev nepravilnosti (ki določa, ali gre za domnevno goljufijo) element poročanja s strani držav članic, ki ga je treba okrepiti, glede na dejstvo, da posamezne države članice še niso zagotovile nobenih opredelitev, druge države članice pa so lahko zagotovile opredelitve le za določen del nepravilnosti, o katerih so poročale;

| 34. | poziva države članice, ki še ne uporabljajo elektronskih modulov AFIS/ECR za elektronsko poročanje, da jih pred koncem leta 2009 začnejo uporabljati za izboljšanje kakovosti podatkov in pravočasnega poročanja; ugotavlja, da Komisija pripravlja nov spletni sistem poročanja, sistem upravljanja nepravilnosti, ki se naj bi pričel uporabljati poleti 2009 in bo predvidoma izboljšal disciplino pri poročanju; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, ki še ne uporabljajo elektronskih modulov AFIS/ECR za elektronsko poročanje, da jih pred koncem leta 2009 začnejo uporabljati za izboljšanje kakovosti podatkov in pravočasnega poročanja; ugotavlja, da Komisija pripravlja nov spletni sistem poročanja, sistem upravljanja nepravilnosti, ki se naj bi pričel uporabljati poleti 2009 in bo predvidoma izboljšal disciplino pri poročanju;

| 35. | meni, da bi bilo treba več napora vložiti v večjo usklajenost poročanja o nepravilnostih, zlasti kar zadeva kohezijski sklad; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi bilo treba več napora vložiti v večjo usklajenost poročanja o nepravilnostih, zlasti kar zadeva kohezijski sklad;

| 36. | obžaluje, da je podatkovna baza na spletni strani Komisije pomanjkljiva, čeprav morajo upravni organi objaviti podatke o vseh upravičencih kohezijske politike EU v skladu s predpisi o izvajanju strukturnih skladov za obdobje 2007-2013 (Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006); zato poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami prizadeva pospešiti pretok informacij, da bi bila podatkovna baza učinkovitejša in bolj pregledna; nadalje poziva države članice in Komisijo, da v celoti in pravočasno izpolnijo obveznost glede preglednosti in še zlasti pred rokom, junija 2009, ki je opredeljen v resoluciji Parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (12); |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da je podatkovna baza na spletni strani Komisije pomanjkljiva, čeprav morajo upravni organi objaviti podatke o vseh upravičencih kohezijske politike EU v skladu s predpisi o izvajanju strukturnih skladov za obdobje 2007-2013 (Uredba Komisije (ES) št. 1828/2006); zato poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami prizadeva pospešiti pretok informacij, da bi bila podatkovna baza učinkovitejša in bolj pregledna; nadalje poziva države članice in Komisijo, da v celoti in pravočasno izpolnijo obveznost glede preglednosti in še zlasti pred rokom, junija 2009, ki je opredeljen v resoluciji Parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (12);

| 37. | v okviru predlagane revizije Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13), podpira zahtevo, da države članice sistematično obveščajo OLAF o spremljanju primerov, ki jih je posredoval OLAF; poudarja, da bi to lahko izboljšalo disciplino pri poročanju o sodbah, ki so jih izrekla nacionalna sodišča v zvezi z goljufivo uporabo strukturnih skladov; |
| --- | --- |

37.

v okviru predlagane revizije Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13), podpira zahtevo, da države članice sistematično obveščajo OLAF o spremljanju primerov, ki jih je posredoval OLAF; poudarja, da bi to lahko izboljšalo disciplino pri poročanju o sodbah, ki so jih izrekla nacionalna sodišča v zvezi z goljufivo uporabo strukturnih skladov;

Predpristopni skladi

| 38. | opozarja na dejstvo, da se je finančni vpliv nepravilnosti povečal za 2,2-krat kljub zmanjšanju števila le-teh, finančni vpliv suma goljufije pa se je povečal za 3-krat, zlasti zaradi izdatkov, ki niso upravičeni do izplačil; |
| --- | --- |

38.

opozarja na dejstvo, da se je finančni vpliv nepravilnosti povečal za 2,2-krat kljub zmanjšanju števila le-teh, finančni vpliv suma goljufije pa se je povečal za 3-krat, zlasti zaradi izdatkov, ki niso upravičeni do izplačil;

| 39. | ugotavlja, da je Komisija objavila niz podrobnih, poglobljenih poročil, ki ocenjujejo napredek reforme pravosodja v Bolgariji in Romuniji ter boj proti korupciji v okviru mehanizmov za sodelovanje in preverjanje, in posebno poročilo o upravljanju sredstev Skupnosti v Bolgariji, kar poudarja potrebo po trajni politični zavezanosti ter izvajanju na terenu, če se želijo v celoti izpolniti merila, določena v času pristopa; prav tako ugotavlja, da je Komisija v primeru Bolgarije dokončno ukinila del sredstev EU iz programa Phare zaradi nepravilnosti, ki jih je odkrila s sistemom za nadzor in revizijo; zato poziva te države članice, da nujno ukrepajo in izvajajo specifične ukrepe, predlagane v teh poročilih; spodbuja vsa dosedanja prizadevanja teh držav članic in jih poziva, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe v ta namen; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da je Komisija objavila niz podrobnih, poglobljenih poročil, ki ocenjujejo napredek reforme pravosodja v Bolgariji in Romuniji ter boj proti korupciji v okviru mehanizmov za sodelovanje in preverjanje, in posebno poročilo o upravljanju sredstev Skupnosti v Bolgariji, kar poudarja potrebo po trajni politični zavezanosti ter izvajanju na terenu, če se želijo v celoti izpolniti merila, določena v času pristopa; prav tako ugotavlja, da je Komisija v primeru Bolgarije dokončno ukinila del sredstev EU iz programa Phare zaradi nepravilnosti, ki jih je odkrila s sistemom za nadzor in revizijo; zato poziva te države članice, da nujno ukrepajo in izvajajo specifične ukrepe, predlagane v teh poročilih; spodbuja vsa dosedanja prizadevanja teh držav članic in jih poziva, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe v ta namen;

| 40. | ima pridržke do dejstva, da glede na podatke OLAF-a v letu 2007 ni bilo primerov suma goljufije pri programu ISPA; ugotavlja, da Ciper in Litva v letu 2007 nista poročala niti o enem primeru; |
| --- | --- |

40.

ima pridržke do dejstva, da glede na podatke OLAF-a v letu 2007 ni bilo primerov suma goljufije pri programu ISPA; ugotavlja, da Ciper in Litva v letu 2007 nista poročala niti o enem primeru;

| 41. | poudarja, da pomanjkljiva kakovost posredovanih informacij še naprej predstavlja težavo; ugotavlja, da je zanesljivost posredovanih informacij najslabša v Bolgariji in Romuniji; vendar pa so relativno gledano najmanj zanesljiva madžarska obvestila; ugotavlja, da pravočasno poročanje predstavlja težavo zlasti v štirih državah članicah in v eni državi kandidatki (14); |
| --- | --- |

41.

poudarja, da pomanjkljiva kakovost posredovanih informacij še naprej predstavlja težavo; ugotavlja, da je zanesljivost posredovanih informacij najslabša v Bolgariji in Romuniji; vendar pa so relativno gledano najmanj zanesljiva madžarska obvestila; ugotavlja, da pravočasno poročanje predstavlja težavo zlasti v štirih državah članicah in v eni državi kandidatki (14);

| 42. | je prepričan, da se bodo zaradi resnih težav z zanesljivostjo posredovanih informacij in splošno stopnjo izpolnjevanja zahtev v nekaterih državah članicah EU-12 (t.j. v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile v letih 2004 in 2007), kar priča o močni ali šibki upravni strukturi sistema poročanja v državi upravičenki, podobne težave pojavile tudi pri izvajanju strukturnih in kohezijskih skladov; zato poziva vpletene države članice, da sodelujejo s Komisijo in najdejo načine za izhod iz te situacije; |
| --- | --- |

42.

je prepričan, da se bodo zaradi resnih težav z zanesljivostjo posredovanih informacij in splošno stopnjo izpolnjevanja zahtev v nekaterih državah članicah EU-12 (t.j. v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile v letih 2004 in 2007), kar priča o močni ali šibki upravni strukturi sistema poročanja v državi upravičenki, podobne težave pojavile tudi pri izvajanju strukturnih in kohezijskih skladov; zato poziva vpletene države članice, da sodelujejo s Komisijo in najdejo načine za izhod iz te situacije;

Neposredni izdatki

| 43. | poudarja, da je zunanja pomoč področje, ki je vedno bolj izpostavljeno nepravilnostim in goljufijam; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je zunanja pomoč področje, ki je vedno bolj izpostavljeno nepravilnostim in goljufijam;

| 44. | je zaskrbljen nad ugotovitvami Evropskega urada za boj proti goljufijam, ki jih je ta navedel v svojem letnem poročilu o delu, saj naj bi OLAF-ovi preiskovalci na področju zunanje pomoči pogosto naleteli na način delovanja, ki je zaradi pomanjkljivosti v usklajevanju med različnimi mednarodnimi donatorskimi organizacijami značilen za organizirano goljufijo; |
| --- | --- |

44.

je zaskrbljen nad ugotovitvami Evropskega urada za boj proti goljufijam, ki jih je ta navedel v svojem letnem poročilu o delu, saj naj bi OLAF-ovi preiskovalci na področju zunanje pomoči pogosto naleteli na način delovanja, ki je zaradi pomanjkljivosti v usklajevanju med različnimi mednarodnimi donatorskimi organizacijami značilen za organizirano goljufijo;

| 45. | zahteva od Komisije, da pozornost nameni vprašanju dvojnega financiranja projektov; še posebej pa zahteva, da Komisija pri sklepanju ali dopolnjevanju sporazumov o upravljanju in izvajanju projektov z mednarodnimi organizacijami svoje notranje in zunanje revizije o uporabi sredstev Skupnosti sistematično pošilja Evropskemu računskemu sodišču in svojemu notranjemu revizorju; |
| --- | --- |

45.

zahteva od Komisije, da pozornost nameni vprašanju dvojnega financiranja projektov; še posebej pa zahteva, da Komisija pri sklepanju ali dopolnjevanju sporazumov o upravljanju in izvajanju projektov z mednarodnimi organizacijami svoje notranje in zunanje revizije o uporabi sredstev Skupnosti sistematično pošilja Evropskemu računskemu sodišču in svojemu notranjemu revizorju;

Vračila

| 46. | obžaluje, da so stopnje vračil še vedno nizke, zlasti v sektorjih, kjer države članice upravljajo z vračili; poudarja, da je v skladu s poročilom OLAF-a trenutno še vedno nerešenih približno 3,75 milijard EUR vračil; |
| --- | --- |

46.

obžaluje, da so stopnje vračil še vedno nizke, zlasti v sektorjih, kjer države članice upravljajo z vračili; poudarja, da je v skladu s poročilom OLAF-a trenutno še vedno nerešenih približno 3,75 milijard EUR vračil;

| 47. | podpira dejstvo, da vrnjeni zneski ostanejo v isti proračunski vrstici, iz katere so bili neupravičeno izplačani; |
| --- | --- |

47.

podpira dejstvo, da vrnjeni zneski ostanejo v isti proračunski vrstici, iz katere so bili neupravičeno izplačani;

| 48. | pozdravlja objavo nove osrednje podatkovne baze prejemnikov sredstev Skupnosti, ki so bili vpleteni v goljufijo (15); poudarja, da mora biti baza v uporabi od 1. januarja 2009 in poziva Komisijo, da pripravi evalvacijsko poročilo do začetka leta 2010; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja objavo nove osrednje podatkovne baze prejemnikov sredstev Skupnosti, ki so bili vpleteni v goljufijo (15); poudarja, da mora biti baza v uporabi od 1. januarja 2009 in poziva Komisijo, da pripravi evalvacijsko poročilo do začetka leta 2010;

| 49. | poudarja, da je potreben hitrejši in primernejši postopek vračil; zato ponovno poziva Komisijo, da v prihodnjo zakonodajo o skupnem upravljanju vključi zavezujoče in previdnostne elemente, tako da bo ob koncu postopka vračil mogoče vrniti nepravilna izplačila; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je potreben hitrejši in primernejši postopek vračil; zato ponovno poziva Komisijo, da v prihodnjo zakonodajo o skupnem upravljanju vključi zavezujoče in previdnostne elemente, tako da bo ob koncu postopka vračil mogoče vrniti nepravilna izplačila;

| 50. | poziva Komisijo, da razišče možnosti uvedbe sistema gotovosti, na primer z razporeditvijo določenega zneska med rezerve ali z rezervacijo zneska, da bi pospešila vračilo neporavnanih zneskov; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, da razišče možnosti uvedbe sistema gotovosti, na primer z razporeditvijo določenega zneska med rezerve ali z rezervacijo zneska, da bi pospešila vračilo neporavnanih zneskov;

Odnosi OLAF-a z Europolom in Eurojustom

| 51. | z zadovoljstvom ugotavlja, da sta Eurojust in OLAF 24. septembra 2008 podpisala praktični sporazum o ureditvah sodelovanja, ki določajo načine tesnega in okrepljenega sodelovanja (16) ter določbe za izmenjavo splošnih in osebnih podatkov; podpira sklenitev podobnega sporazuma z Europolom; |
| --- | --- |

51.

z zadovoljstvom ugotavlja, da sta Eurojust in OLAF 24. septembra 2008 podpisala praktični sporazum o ureditvah sodelovanja, ki določajo načine tesnega in okrepljenega sodelovanja (16) ter določbe za izmenjavo splošnih in osebnih podatkov; podpira sklenitev podobnega sporazuma z Europolom;

| 52. | meni, da je ključno vzpostaviti trdno osnovo za sinergije z Eurojustom in Europolom na področju delovanja in obveščanja, na primer s skupnimi operativnimi in obveščevalnimi timi, saj bi to zagotovo prineslo dodano vrednost v boju proti goljufijam; |
| --- | --- |

52.

meni, da je ključno vzpostaviti trdno osnovo za sinergije z Eurojustom in Europolom na področju delovanja in obveščanja, na primer s skupnimi operativnimi in obveščevalnimi timi, saj bi to zagotovo prineslo dodano vrednost v boju proti goljufijam;

| 53. | poudarja tudi, da je treba razjasniti trenutno prekrivajoče se pristojnosti omenjenih organov; |
| --- | --- |

53.

poudarja tudi, da je treba razjasniti trenutno prekrivajoče se pristojnosti omenjenih organov;

Sodelovanje OLAF-a z državami članicami

| 54. | podpira glavni cilj predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (KOM(2006)0244), da se okrepi neodvisnost OLAF-a; vendar ponovno poudarja pomembnost povezovanja dela in ugotovitev OLAF-a, služb Komisije in organov držav članic preko učinkovitih komunikacijskih kanalov za preprečevanje podvajanja dela in pomanjkanja informacij; |
| --- | --- |

54.

podpira glavni cilj predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (KOM(2006)0244), da se okrepi neodvisnost OLAF-a; vendar ponovno poudarja pomembnost povezovanja dela in ugotovitev OLAF-a, služb Komisije in organov držav članic preko učinkovitih komunikacijskih kanalov za preprečevanje podvajanja dela in pomanjkanja informacij;

| 55. | poudarja, da je OLAF edini organ, ki ima vse pristojnosti za preiskave v boju proti goljufijam in pri preprečevanju goljufij, korupcije in katerekoli druge nezakonite dejavnosti, ki škoduje splošnemu proračunu Evropske unije; zato poudarja, da bi se morala preiskovalna vloga OLAF-a še okrepiti, zlasti v povezavi s strukturnimi skladi in zunanjo pomočjo, kjer je največ prijavljenih nepravilnosti; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je OLAF edini organ, ki ima vse pristojnosti za preiskave v boju proti goljufijam in pri preprečevanju goljufij, korupcije in katerekoli druge nezakonite dejavnosti, ki škoduje splošnemu proračunu Evropske unije; zato poudarja, da bi se morala preiskovalna vloga OLAF-a še okrepiti, zlasti v povezavi s strukturnimi skladi in zunanjo pomočjo, kjer je največ prijavljenih nepravilnosti;

| 56. | poudarja, da se je število nadaljnjih primerov stalno povečevalo od leta 2003 in da so bili v letu 2007 OLAF primeri večinoma rešeni s finančnim vračilom ali pravnimi nadaljnjimi priporočili; zaključuje, da to pomeni, da so ugotovitve OLAF-a pozitivne za države članice in institucije EU; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da se je število nadaljnjih primerov stalno povečevalo od leta 2003 in da so bili v letu 2007 OLAF primeri večinoma rešeni s finančnim vračilom ali pravnimi nadaljnjimi priporočili; zaključuje, da to pomeni, da so ugotovitve OLAF-a pozitivne za države članice in institucije EU;

| 57. | ugotavlja, da priporočila OLAF-a niso zavezujoča, tako da nacionalni organi neodvisno sprejmejo relevantne odločitve in določajo kazni; je prepričan, da bi ustanovitev urada evropskega javnega tožilca prispevala h rešitvi težav, ki so povezane s čezmejno naravno primerov; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da priporočila OLAF-a niso zavezujoča, tako da nacionalni organi neodvisno sprejmejo relevantne odločitve in določajo kazni; je prepričan, da bi ustanovitev urada evropskega javnega tožilca prispevala h rešitvi težav, ki so povezane s čezmejno naravno primerov;

| 58. | poudarja potrebo po racionalizaciji pravnih instrumentov, saj se opredelitve goljufije, suma goljufije in drugih nepravilnosti prisotne v številnih različnih pravnih instrumentih, navkljub večkratnim pozivom Parlamenta k prenovi pravil za boj proti goljufiji; |
| --- | --- |

58.

poudarja potrebo po racionalizaciji pravnih instrumentov, saj se opredelitve goljufije, suma goljufije in drugih nepravilnosti prisotne v številnih različnih pravnih instrumentih, navkljub večkratnim pozivom Parlamenta k prenovi pravil za boj proti goljufiji;

| 59. | ugotavlja težave v usposobljenosti držav članic za izvajanje člena 4 in 5 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti (17); meni, da bi morala nacionalna sodišča v primeru protislovja prositi Sodišče Evropskih skupnosti za predhodno odločanje; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja težave v usposobljenosti držav članic za izvajanje člena 4 in 5 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti (17); meni, da bi morala nacionalna sodišča v primeru protislovja prositi Sodišče Evropskih skupnosti za predhodno odločanje;

| 60. | pozdravlja objavo omenjenega drugega poročila OLAF-a o pregledih na kraju samem in inšpekcijah, ki pripomorejo k ugotavljanju dobre prakse za vsako fazo pregledov ter novo različico priročnika OLAF-a (smernice); poziva Komisijo, da pristojnemu odboru Parlamenta do septembra 2009 posreduje posodobljeno in celovito različico priročnika OLAF-a; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja objavo omenjenega drugega poročila OLAF-a o pregledih na kraju samem in inšpekcijah, ki pripomorejo k ugotavljanju dobre prakse za vsako fazo pregledov ter novo različico priročnika OLAF-a (smernice); poziva Komisijo, da pristojnemu odboru Parlamenta do septembra 2009 posreduje posodobljeno in celovito različico priročnika OLAF-a;

| 61. | zagovarja potrebo po bolj jasnih določbah o postopkih in zavezujočih časovnih omejitvah za pristojne organe pri nudenju potrebne pomoči in na splošno bolj zavezujoče določbe za sodelovanje pri opredeljevanju pristojnega nacionalnega organa za nudenje podpore; v želji, da bi se to vprašanje rešilo, vztraja pri koristnosti svojega stališča z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (18); |
| --- | --- |

61.

zagovarja potrebo po bolj jasnih določbah o postopkih in zavezujočih časovnih omejitvah za pristojne organe pri nudenju potrebne pomoči in na splošno bolj zavezujoče določbe za sodelovanje pri opredeljevanju pristojnega nacionalnega organa za nudenje podpore; v želji, da bi se to vprašanje rešilo, vztraja pri koristnosti svojega stališča z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (18);

| 62. | poziva Komisijo, da sprejme ustrezne ukrepe, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, proti tistim državam članicam, ki ne pomagajo službam Komisije pri pregledih na kraju samem, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (19); |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, da sprejme ustrezne ukrepe, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, proti tistim državam članicam, ki ne pomagajo službam Komisije pri pregledih na kraju samem, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (19);

| 63. | ugotavlja, da se izvaja obsežno pravno spremljanje primerov, vendar je dopustnost dokazov, ki jih je zbral OLAF, na nacionalnih sodiščih zelo omejena; cilj je izboljšati pravno podporo za preiskovalno funkcijo OLAF-a; nadalje meni, da bi moral biti Eurojust obveščen o vsakem posredovanju informacij ali končnih poročil pravosodnim organom, če se nanašajo na resne oblike nadnacionalnega kriminala in če sta vpleteni dve ali več držav članic; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da se izvaja obsežno pravno spremljanje primerov, vendar je dopustnost dokazov, ki jih je zbral OLAF, na nacionalnih sodiščih zelo omejena; cilj je izboljšati pravno podporo za preiskovalno funkcijo OLAF-a; nadalje meni, da bi moral biti Eurojust obveščen o vsakem posredovanju informacij ali končnih poročil pravosodnim organom, če se nanašajo na resne oblike nadnacionalnega kriminala in če sta vpleteni dve ali več držav članic;

| 64. | Komisijo opominja na zahtevo Parlamenta, naj v poročilo o zaščiti finančnih interesov za leto 2008 vključi analizo struktur držav članic za boj proti nepravilnostim; |
| --- | --- |

64.

Komisijo opominja na zahtevo Parlamenta, naj v poročilo o zaščiti finančnih interesov za leto 2008 vključi analizo struktur držav članic za boj proti nepravilnostim;

| 65. | obžaluje, da so države članice neustrezno obveščale o ukrepih v zvezi z informacijami oziroma končnimi poročili, ki jih je posredoval OLAF; poziva države članice, da zagotovijo, da njihovi pristojni organi OLAF-u posredujejo poročilo o napredku pri ukrepanju na podlagi informacij oziroma priporočil, ki jim jih posreduje OLAF; |
| --- | --- |

65.

obžaluje, da so države članice neustrezno obveščale o ukrepih v zvezi z informacijami oziroma končnimi poročili, ki jih je posredoval OLAF; poziva države članice, da zagotovijo, da njihovi pristojni organi OLAF-u posredujejo poročilo o napredku pri ukrepanju na podlagi informacij oziroma priporočil, ki jim jih posreduje OLAF;

| 66. | ugotavlja, da imajo nacionalni revizijski organi precejšnje pristojnosti pri reviziji sredstev EU in so prvi vir informacij tako za nacionalne organe kazenskega pregona kot za institucije EU; zato je prepričan, da bi boljše sodelovanje in pretok informacij med nacionalnimi revizijskimi organi, nacionalnimi organi kazenskega pregona in OLAF-om še bolj okrepilo zaščito finančnih interesov Skupnosti; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da imajo nacionalni revizijski organi precejšnje pristojnosti pri reviziji sredstev EU in so prvi vir informacij tako za nacionalne organe kazenskega pregona kot za institucije EU; zato je prepričan, da bi boljše sodelovanje in pretok informacij med nacionalnimi revizijskimi organi, nacionalnimi organi kazenskega pregona in OLAF-om še bolj okrepilo zaščito finančnih interesov Skupnosti;

| 67. | ugotavlja, da morajo v skladu z zgoraj navedenim stališčem z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), države članice sistematično obveščati OLAF o spremljanju primerov, ki jim jih je posredoval, zato slednjega poziva, da o tem vprašanju poroča v svojem naslednjem letnem poročilu; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da morajo v skladu z zgoraj navedenim stališčem z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), države članice sistematično obveščati OLAF o spremljanju primerov, ki jim jih je posredoval, zato slednjega poziva, da o tem vprašanju poroča v svojem naslednjem letnem poročilu;

| 68. | poudarja, da so službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) v državah članicah, ki so k EU pristopile po letu 2004, zelo pomembne informacijske in kontaktne točke za OLAF; kljub temu poudarja, da bo dodana vrednost delovanja teh uradov (zlasti kar zadeva poročanje Komisiji o nepravilnostih) minimalna, dokler bodo odvisni od nacionalnih uprav; zato poziva Komisijo, naj pripravi predlog za pristojni parlamentarni odbor glede povečanja vrednosti dela teh uradov in ga tudi obravnava kot potrebnega za izboljšanje sodelovanja z državami kandidatkami; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da so službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) v državah članicah, ki so k EU pristopile po letu 2004, zelo pomembne informacijske in kontaktne točke za OLAF; kljub temu poudarja, da bo dodana vrednost delovanja teh uradov (zlasti kar zadeva poročanje Komisiji o nepravilnostih) minimalna, dokler bodo odvisni od nacionalnih uprav; zato poziva Komisijo, naj pripravi predlog za pristojni parlamentarni odbor glede povečanja vrednosti dela teh uradov in ga tudi obravnava kot potrebnega za izboljšanje sodelovanja z državami kandidatkami;

Tobak – Sporazum s podjetjem Philip Morris

| 69. | obžaluje, da Komisija ni bila zmožna zagotoviti obsežnega poročila po resoluciji Parlamenta z dne 11. oktobra 2007 o posledicah sporazuma med Skupnostjo, državami članicami in podjetjem Philip Morris o stopnjevanju boja proti goljufijam in tihotapljenju cigaret in o napredku, ki je bil dosežen pri izvajanju priporočil preiskovalnega odbora Parlamenta za tranzitni sistem Skupnosti (20) in zlasti njenega odstavka 49, v katerem izrecno poziva Komisijo, da objavi takšno poročilo do konca leta 2008; pričakuje, da bo Komisija predložila poročilo do konca postopka za podelitev razrešnice za proračunsko leto 2007; |
| --- | --- |

69.

obžaluje, da Komisija ni bila zmožna zagotoviti obsežnega poročila po resoluciji Parlamenta z dne 11. oktobra 2007 o posledicah sporazuma med Skupnostjo, državami članicami in podjetjem Philip Morris o stopnjevanju boja proti goljufijam in tihotapljenju cigaret in o napredku, ki je bil dosežen pri izvajanju priporočil preiskovalnega odbora Parlamenta za tranzitni sistem Skupnosti (20) in zlasti njenega odstavka 49, v katerem izrecno poziva Komisijo, da objavi takšno poročilo do konca leta 2008; pričakuje, da bo Komisija predložila poročilo do konca postopka za podelitev razrešnice za proračunsko leto 2007;

| 70. | ne more sprejeti, da je Skupnost v okviru sporazuma Philip Morris in Japan Tobacco prejela sredstva v višini 1,65 milijarde EUR za boj proti goljufiji, Komisija pa je 90 % teh poslala naravnost ministrstvom za finance držav članic, namesto da bi oblikovala skupen pristop; poziva Svet in Komisijo, da s Parlamentom sestavita tristransko delovno skupino, ki bo poiskala ustrezne rešitve za bolj smotrno in boljšo uporabo tega in podobnih prihodkov Unije; meni, da je nesprejemljivo, da Unija v času gospodarske recesije glob, ki znašajo več milijard evrov in ki jih plačujejo velika podjetja, ker so kršila evropska pravila o konkurenci v škodo evropskih potrošnikov, ne uporabi za spodbujanje gospodarstva, kar bi koristilo brezposelnim, in/ali za pomoč državam v razvoju, ki jih bo kriza najbolj prizadela, pač pa jih preprosto nakazuje v nacionalne blagajne; |
| --- | --- |

70.

ne more sprejeti, da je Skupnost v okviru sporazuma Philip Morris in Japan Tobacco prejela sredstva v višini 1,65 milijarde EUR za boj proti goljufiji, Komisija pa je 90 % teh poslala naravnost ministrstvom za finance držav članic, namesto da bi oblikovala skupen pristop; poziva Svet in Komisijo, da s Parlamentom sestavita tristransko delovno skupino, ki bo poiskala ustrezne rešitve za bolj smotrno in boljšo uporabo tega in podobnih prihodkov Unije; meni, da je nesprejemljivo, da Unija v času gospodarske recesije glob, ki znašajo več milijard evrov in ki jih plačujejo velika podjetja, ker so kršila evropska pravila o konkurenci v škodo evropskih potrošnikov, ne uporabi za spodbujanje gospodarstva, kar bi koristilo brezposelnim, in/ali za pomoč državam v razvoju, ki jih bo kriza najbolj prizadela, pač pa jih preprosto nakazuje v nacionalne blagajne;

Organizirani kriminal

| 71. | pozdravlja objavo sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 o donosih organiziranega kriminala (KOM(2008)0766), ki se ukvarja s konfiskacijo in povrnitvijo zneskov, ter se strinja s Komisijo, da je konfiskacija eden od najbolj učinkovitih načinov boja proti organiziranemu kriminalu in da je treba sprejeti ukrepe za povečanje omejenega števila konfiskacijskih primerov in skromnih zneskov, ki so bili povrnjeni; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja objavo sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 o donosih organiziranega kriminala (KOM(2008)0766), ki se ukvarja s konfiskacijo in povrnitvijo zneskov, ter se strinja s Komisijo, da je konfiskacija eden od najbolj učinkovitih načinov boja proti organiziranemu kriminalu in da je treba sprejeti ukrepe za povečanje omejenega števila konfiskacijskih primerov in skromnih zneskov, ki so bili povrnjeni;

| 72. | poudarja, da je treba nujno vzpostaviti prikladne in učinkovite mehanizme za zamrznitev in zaseg sredstev v tujini, zato je treba razmisliti o prenovitvi obstoječega pravnega okvira EU; poudarja, da je treba čim prej izvesti Sklep Sveta 2007/845/PNZ, s čimer bo zagotovljeno, da bodo vse države članice vzpostavile ali imenovale urade za odvzem premoženjske koristi; |
| --- | --- |

72.

poudarja, da je treba nujno vzpostaviti prikladne in učinkovite mehanizme za zamrznitev in zaseg sredstev v tujini, zato je treba razmisliti o prenovitvi obstoječega pravnega okvira EU; poudarja, da je treba čim prej izvesti Sklep Sveta 2007/845/PNZ, s čimer bo zagotovljeno, da bodo vse države članice vzpostavile ali imenovale urade za odvzem premoženjske koristi;

| 73. | znova poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje podrobno analizo sistema oziroma sistemov, s katerimi združbe organiziranega kriminala ogrožajo finančne interese Skupnosti; meni, da je vsakoletna Europolova ocena nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA) sicer koristna, vendar ne zadostuje; |
| --- | --- |

73.

znova poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje podrobno analizo sistema oziroma sistemov, s katerimi združbe organiziranega kriminala ogrožajo finančne interese Skupnosti; meni, da je vsakoletna Europolova ocena nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA) sicer koristna, vendar ne zadostuje;

| 74. | obžaluje dejstvo, da Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti iz leta 1995 in njuna protokola iz leta 1996 in 2007 še vedno niso bili ratificirani s strani Češke republike, Madžarske, Malte in Poljske in da eden od protokolov ni bil ratificiran s strani Estonije in Italije ter da so nastale težave pri prenosu določb v sedmih državah članicah; |
| --- | --- |

74.

obžaluje dejstvo, da Konvencija o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti iz leta 1995 in njuna protokola iz leta 1996 in 2007 še vedno niso bili ratificirani s strani Češke republike, Madžarske, Malte in Poljske in da eden od protokolov ni bil ratificiran s strani Estonije in Italije ter da so nastale težave pri prenosu določb v sedmih državah članicah;

*

* *

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, nadzornemu odboru OLAF-a ter OLAF-u. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, nadzornemu odboru OLAF-a ter OLAF-u.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(3)  UL C 286, 10.11.2008, str. 1.

(4)  UL L 390, 30.12.2006, str. 1.

(5)  UL L 264, 15.10.2003, str. 1.

(6)  UL L 355, 15.12.2006, str. 56.

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

(8)  UL L 371, 27.12.2006, str. 1.

(9)  Francija, Irska, Švedska, Španija, Latvija in Luksemburg; od novembra 2008 so se razmere izboljšale, saj Nemčija in Estonija uporabljata elektronske datoteke, ne pa obveščanja na papirju.

(10)  Pravočasno poročanje je še zlasti težavno v Španiji, Franciji in na Nizozemskem.

(11)  Španija, Francija Irska in Luksemburg.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0051.

(13)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

(14)  Hrvaška, Madžarska, Slovaška, Bolgarija in Poljska niso spoštovala roka za poročanje.

(15)  UL L 344, 20.12.2008, str. 12.

(16)  UL C 314, 9.12.2008, str. 3.

(17)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(18)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0553.

(19)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(20)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 147.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/72

---

Petek, 24. aprila 2009Parlamentarna imuniteta na Poljskem

P6_TA(2009)0316

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o parlamentarni imuniteti na Poljskem (2008/2232(INI))

2010/C 184 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti,

ob upoštevanju člena 12(3) Akta z dne 20. septembra 1976 o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami,

ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske z dne 2. aprila 1997,

ob upoštevanju člena 7b poljskega zakona o izvrševanju mandata poslanca ali senatorja z dne 9. maja 1996,

ob upoštevanju členov 9 in 142 poljskega zakona o volitvah v Evropski parlament z dne 23. januarja 2004,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2005 o spremembi odločitve z dne 4. junija 2003 o sprejetju Statuta poslancev Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju členov 6, 7 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0205/2009),

| A. | ker sta v sedanjem parlamentarnem mandatu Parlament in Odbor za pravne zadeve kot pristojni odbor obravnavala zahteve za odvzem imunitete poslancem, izvoljenim na Poljskem, pri tem pa naletela na določene težave pri razlagi zakonskih določb, ki bi se lahko uporabljale v primeru teh poslancev, |
| --- | --- |

A.

ker sta v sedanjem parlamentarnem mandatu Parlament in Odbor za pravne zadeve kot pristojni odbor obravnavala zahteve za odvzem imunitete poslancem, izvoljenim na Poljskem, pri tem pa naletela na določene težave pri razlagi zakonskih določb, ki bi se lahko uporabljale v primeru teh poslancev,

| B. | ker je bil pristojni odbor pozvan, naj odloča zlasti o dopustnosti zahtev za odvzem imunitete, ki so jih pri predsedniku Evropskega parlamenta vložili neposredno posamezniki; ker imajo po poljski zakonodaji posamezniki pravico, da pri poljskem parlamentu (sejmu ali senatu) vložijo neposredno zahtevo za odvzem imunitete enega od poslancev v primeru kaznivih dejanj, ki so lahko predmet zasebnega sodnega pregona, in ker se zdi, da ustrezne določbe poljske zakonodaje ne upoštevajo jasno vseh mogočih scenarijev v primeru kazenskih postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, ki so predmet zasebnega sodnega pregona, |
| --- | --- |

B.

ker je bil pristojni odbor pozvan, naj odloča zlasti o dopustnosti zahtev za odvzem imunitete, ki so jih pri predsedniku Evropskega parlamenta vložili neposredno posamezniki; ker imajo po poljski zakonodaji posamezniki pravico, da pri poljskem parlamentu (sejmu ali senatu) vložijo neposredno zahtevo za odvzem imunitete enega od poslancev v primeru kaznivih dejanj, ki so lahko predmet zasebnega sodnega pregona, in ker se zdi, da ustrezne določbe poljske zakonodaje ne upoštevajo jasno vseh mogočih scenarijev v primeru kazenskih postopkov v zvezi s kaznivimi dejanji, ki so predmet zasebnega sodnega pregona,

| C. | ker se te določbe uporabljajo tudi za poslance Evropskega parlamenta, izvoljene na Poljskem, vendar se v zvezi z dopustnostjo takšnih zahtev porajajo zapletena vprašanja glede Poslovnika, zlasti člena 6(2), ki se nanaša na „pristojni organ“, |
| --- | --- |

C.

ker se te določbe uporabljajo tudi za poslance Evropskega parlamenta, izvoljene na Poljskem, vendar se v zvezi z dopustnostjo takšnih zahtev porajajo zapletena vprašanja glede Poslovnika, zlasti člena 6(2), ki se nanaša na „pristojni organ“,

| D. | ker je po členu 7(7) Poslovnika pristojni odbor odgovoren za preverjanje dopustnosti zahtev za odvzem imunitete, vključno z vprašanjem pristojnosti nacionalnih organov, da predložijo takšne zahteve; ker pa bi se moral po obstoječih določbah očiten konflikt med ustreznimi določbami poljske zakonodaje in Poslovnika v zvezi s tem rešiti tako, da bi se zahteve za odvzem imunitete, ki jih vložijo posamezniki, štele kot nedopustne, |
| --- | --- |

D.

ker je po členu 7(7) Poslovnika pristojni odbor odgovoren za preverjanje dopustnosti zahtev za odvzem imunitete, vključno z vprašanjem pristojnosti nacionalnih organov, da predložijo takšne zahteve; ker pa bi se moral po obstoječih določbah očiten konflikt med ustreznimi določbami poljske zakonodaje in Poslovnika v zvezi s tem rešiti tako, da bi se zahteve za odvzem imunitete, ki jih vložijo posamezniki, štele kot nedopustne,

| E. | ker je namen člena 6(2) zagotoviti, da Parlament prejme zahteve zgolj v postopkih, katerim so namenili pozornost organi države članice; ker ta člen tudi zagotavlja Parlamentu, da so zahteve za odvzem imunitete, ki jih prejme, v skladu z nacionalno zakonodajo, tako glede vsebine kot postopka, kar služi kot nadaljnje jamstvo, da bo Parlament pri sprejemanju odločitve v svojih postopkih o imuniteti upošteval tako nacionalno zakonodajo države članice kot svoje posebne pravice; ker se na koncept „organa“ jasno sklicujejo druge določbe členov 6 in 7 v zvezi s postopki o imuniteti, |
| --- | --- |

E.

ker je namen člena 6(2) zagotoviti, da Parlament prejme zahteve zgolj v postopkih, katerim so namenili pozornost organi države članice; ker ta člen tudi zagotavlja Parlamentu, da so zahteve za odvzem imunitete, ki jih prejme, v skladu z nacionalno zakonodajo, tako glede vsebine kot postopka, kar služi kot nadaljnje jamstvo, da bo Parlament pri sprejemanju odločitve v svojih postopkih o imuniteti upošteval tako nacionalno zakonodajo države članice kot svoje posebne pravice; ker se na koncept „organa“ jasno sklicujejo druge določbe členov 6 in 7 v zvezi s postopki o imuniteti,

| F. | ker ne bi bilo dovolj, če bi se zahteve za odvzem imunitete, ki jih vložijo posamezniki, štele kot nedopustne, saj bi to lahko posegalo v njihove pravice v sodnih postopkih in tožilcem za nekatera kazniva dejanja onemogočilo, da bi zahtevali odvzem imunitete; ker bi se to lahko zdelo kot spodbujanje nepravične in neenakopravne obravnave prijaviteljev, |
| --- | --- |

F.

ker ne bi bilo dovolj, če bi se zahteve za odvzem imunitete, ki jih vložijo posamezniki, štele kot nedopustne, saj bi to lahko posegalo v njihove pravice v sodnih postopkih in tožilcem za nekatera kazniva dejanja onemogočilo, da bi zahtevali odvzem imunitete; ker bi se to lahko zdelo kot spodbujanje nepravične in neenakopravne obravnave prijaviteljev,

| G. | ker pa bi morale biti države članice tiste, ki sprejmejo določbe za izvajanje teh pravic v zvezi s poslanci Evropskega parlamenta, glede na pravila in postopke, ki urejajo njegovo delovanje, |
| --- | --- |

G.

ker pa bi morale biti države članice tiste, ki sprejmejo določbe za izvajanje teh pravic v zvezi s poslanci Evropskega parlamenta, glede na pravila in postopke, ki urejajo njegovo delovanje,

| H. | ker je bilo 25 držav članic s pismi z dne 29. septembra 2004 in 9. marca 2005 v skladu s členom 7(12) pozvanih, naj navedejo, kateri organi so pristojni za predložitev zahteve za odvzem imunitete poslanca; ker so se doslej odzvale le Avstrija, Belgija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Grčija, Italija, Litva, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Portugalska, Slovenija, Švedska in Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo 25 držav članic s pismi z dne 29. septembra 2004 in 9. marca 2005 v skladu s členom 7(12) pozvanih, naj navedejo, kateri organi so pristojni za predložitev zahteve za odvzem imunitete poslanca; ker so se doslej odzvale le Avstrija, Belgija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Grčija, Italija, Litva, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Portugalska, Slovenija, Švedska in Združeno kraljestvo,

| I. | ker je pristojni odbor v svojih razpravah obravnaval tudi vprašanje morebitnih posledic odvzema imunitete v primeru poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih na Poljskem, |
| --- | --- |

I.

ker je pristojni odbor v svojih razpravah obravnaval tudi vprašanje morebitnih posledic odvzema imunitete v primeru poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih na Poljskem,

| J. | ker bi v primeru, da sodišče poslanca spozna za krivega in je kaznovan za naklepno kaznivo dejanje, ki se preganja po uradni dolžnosti, takšen odvzem lahko pomenil avtomatično izgubo pasivne volilne pravice, kar bi potem povzročilo, da poslanec izgubi svoj sedež, |
| --- | --- |

J.

ker bi v primeru, da sodišče poslanca spozna za krivega in je kaznovan za naklepno kaznivo dejanje, ki se preganja po uradni dolžnosti, takšen odvzem lahko pomenil avtomatično izgubo pasivne volilne pravice, kar bi potem povzročilo, da poslanec izgubi svoj sedež,

| K. | ker ta avtomatizem dejansko pomeni, da je poleg obsodbe prisojena dodatna kazenska sankcija, |
| --- | --- |

K.

ker ta avtomatizem dejansko pomeni, da je poleg obsodbe prisojena dodatna kazenska sankcija,

| L. | ker v praksi že lažja kazniva dejanja lahko vodijo do izgube pasivne volilne pravice, kljub zahtevi, da se mora kaznivo dejanje preganjati po uradni dolžnosti in mora biti storjeno naklepno, da povzroči izgubo pasivne volilne pravice, |
| --- | --- |

L.

ker v praksi že lažja kazniva dejanja lahko vodijo do izgube pasivne volilne pravice, kljub zahtevi, da se mora kaznivo dejanje preganjati po uradni dolžnosti in mora biti storjeno naklepno, da povzroči izgubo pasivne volilne pravice,

| M. | ker ni ustrezne določbe, ki bi se uporabljala za poslance poljskega sejma ali senata, ki v tem primeru ne izgubijo pasivne volilne pravice, |
| --- | --- |

M.

ker ni ustrezne določbe, ki bi se uporabljala za poslance poljskega sejma ali senata, ki v tem primeru ne izgubijo pasivne volilne pravice,

| N. | ker države članice lahko sprejmejo določbe za razrešitev poslanca Evropskega parlamenta, in se posledično sprosti sedež poslanca; ker pa načelo enakega obravnavanja kot eno temeljnih načel zakonodaje EU zahteva, da se podobne razmere obravnavajo na podoben način, in ker v zvezi z izgubo pasivne volilne pravice obstaja očitno razlikovanje pri obravnavanju poslancev poljskega sejma in senata na eni strani in poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih na Poljskem, na drugi strani; ker izguba pasivne volilne pravice neposredno in avtomatično vodi do izgube sedeža tega poslanca in mu prepreči ponovno izvolitev, |
| --- | --- |

N.

ker države članice lahko sprejmejo določbe za razrešitev poslanca Evropskega parlamenta, in se posledično sprosti sedež poslanca; ker pa načelo enakega obravnavanja kot eno temeljnih načel zakonodaje EU zahteva, da se podobne razmere obravnavajo na podoben način, in ker v zvezi z izgubo pasivne volilne pravice obstaja očitno razlikovanje pri obravnavanju poslancev poljskega sejma in senata na eni strani in poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih na Poljskem, na drugi strani; ker izguba pasivne volilne pravice neposredno in avtomatično vodi do izgube sedeža tega poslanca in mu prepreči ponovno izvolitev,

| O. | ker je bila Komisija na to neenako obravnavanje opozorjena z vprašanjem za ustni odgovor, ki ga je v imenu Odbora za pravne zadeve predstavil predsednik odbora, o njem pa se je razpravljalo v Evropskem parlamentu; ker pravni položaj kljub temu ostaja nespremenjen, |
| --- | --- |

O.

ker je bila Komisija na to neenako obravnavanje opozorjena z vprašanjem za ustni odgovor, ki ga je v imenu Odbora za pravne zadeve predstavil predsednik odbora, o njem pa se je razpravljalo v Evropskem parlamentu; ker pravni položaj kljub temu ostaja nespremenjen,

| P. | ker bi bilo treba čim prej zagotoviti enako obravnavanje poslancev nacionalnega parlamenta in poslancev Evropskega parlamenta, zlasti zaradi prihajajočih volitev leta 2009, |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba čim prej zagotoviti enako obravnavanje poslancev nacionalnega parlamenta in poslancev Evropskega parlamenta, zlasti zaradi prihajajočih volitev leta 2009,

| 1. | spodbuja Komisijo, naj preuči neskladnosti med pravnim položajem poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih na Poljskem, in poslancev poljskega sejma in senata, ter kot prednostno nalogo naveže stike s pristojnimi organi na Poljskem, da se opredeli, kako odpraviti očitno diskriminacijo med poslanci obeh parlamentov v zvezi z njihovo pasivno volilno pravico; |
| --- | --- |

1.

spodbuja Komisijo, naj preuči neskladnosti med pravnim položajem poslancev Evropskega parlamenta, izvoljenih na Poljskem, in poslancev poljskega sejma in senata, ter kot prednostno nalogo naveže stike s pristojnimi organi na Poljskem, da se opredeli, kako odpraviti očitno diskriminacijo med poslanci obeh parlamentov v zvezi z njihovo pasivno volilno pravico;

| 2. | posebej poziva Republiko Poljsko, naj preuči sedanje razmere, v katerih pogoji za pasivno volilno pravico in prenehanje mandata poslancev obeh parlamentov očitno niso enaki, in sprejme ukrepe, da se konča to diskriminatorno obravnavanje; |
| --- | --- |

2.

posebej poziva Republiko Poljsko, naj preuči sedanje razmere, v katerih pogoji za pasivno volilno pravico in prenehanje mandata poslancev obeh parlamentov očitno niso enaki, in sprejme ukrepe, da se konča to diskriminatorno obravnavanje;

| 3. | poziva Komisijo, naj izvede primerjalno študijo, zastavljeno tako, da se oceni, ali v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, obstajajo neskladnosti pri obravnavanju poslancev nacionalnih parlamentov in poslancev Evropskega parlamenta, in naj rezultate študije sporoči Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj izvede primerjalno študijo, zastavljeno tako, da se oceni, ali v državah članicah, ki so k Evropski uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, obstajajo neskladnosti pri obravnavanju poslancev nacionalnih parlamentov in poslancev Evropskega parlamenta, in naj rezultate študije sporoči Parlamentu;

| 4. | poziva države članice, naj spoštujejo pravice, ki izhajajo iz državljanstva EU, vključno s pravico do glasovanja in kandidiranja na volitvah v Evropski parlament, ki je še posebej pomembna v luči volitev leta 2009, vključno z načelom enakega obravnavanja oseb v podobnem položaju; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj spoštujejo pravice, ki izhajajo iz državljanstva EU, vključno s pravico do glasovanja in kandidiranja na volitvah v Evropski parlament, ki je še posebej pomembna v luči volitev leta 2009, vključno z načelom enakega obravnavanja oseb v podobnem položaju;

| 5. | poziva države članice in zlasti Republiko Poljsko, naj zagotovijo, da se uvedejo postopkovni ukrepi, da bodo zahteve za odvzem imunitete poslancem Evropskega parlamenta zagotovo vedno posredovali „pristojni organi“ v skladu s členom 6(2) Poslovnika, da se zagotovi upoštevanje določb materialnega in procesnega nacionalnega prava, vključno s procesnimi pravicami posameznikov in posebnimi pravicami Parlamenta; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice in zlasti Republiko Poljsko, naj zagotovijo, da se uvedejo postopkovni ukrepi, da bodo zahteve za odvzem imunitete poslancem Evropskega parlamenta zagotovo vedno posredovali „pristojni organi“ v skladu s členom 6(2) Poslovnika, da se zagotovi upoštevanje določb materialnega in procesnega nacionalnega prava, vključno s procesnimi pravicami posameznikov in posebnimi pravicami Parlamenta;

| 6. | da bi se izognili morebitnim dvomom, poziva države članice, naj Parlamentu sporočijo, kateri organi so pristojni za predložitev zahtev za odvzem imunitete poslanca; |
| --- | --- |

6.

da bi se izognili morebitnim dvomom, poziva države članice, naj Parlamentu sporočijo, kateri organi so pristojni za predložitev zahtev za odvzem imunitete poslanca;

| 7. | ponovno poudarja potrebo po enotnem statutu poslancev Evropskega parlamenta in v zvezi s tem opozarja na zavezo, ki so jo dne 3. junija 2005 sprejeli predstavniki držav članic na srečanju Sveta, da bodo preučili zahtevo Parlamenta po reviziji ustreznih določb Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti iz leta 1965 v zvezi s tistim delom, ki se nanaša na poslance Evropskega parlamenta, da bi čim prej prišli do zaključka; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja potrebo po enotnem statutu poslancev Evropskega parlamenta in v zvezi s tem opozarja na zavezo, ki so jo dne 3. junija 2005 sprejeli predstavniki držav članic na srečanju Sveta, da bodo preučili zahtevo Parlamenta po reviziji ustreznih določb Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti iz leta 1965 v zvezi s tistim delom, ki se nanaša na poslance Evropskega parlamenta, da bi čim prej prišli do zaključka;

| 8. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 133, 8.6.2006, str. 48.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/75

---

Petek, 24. aprila 2009Upravljanje znotraj skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci

P6_TA(2009)0317

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o upravljanju na področju skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci (2008/2223(INI))

2010/C 184 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 657/2000 z dne 27. marca 2000 o tesnejšem dialogu s sektorjem za ribolov in s skupinami, na katere se nanaša skupna ribiška politika (2),

ob upoštevanju sklepov Komisije 71/128/EGS, 1999/478/ES in 2004/864/ES,

ob upoštevanju Sklepa Komisije 93/619/ES, obnovljenega leta 2005 s Sklepom Komisije 2005/629/ES,

ob upoštevanju sklepov Komisije 74/441/EGS in 98/500/ES,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/585/ES z dne 19. julija 2004 o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v okviru skupne ribiške politike (3) kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/409/ES z dne 11. junija 2007 (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2008 o pregledu delovanja regionalnih svetovalnih svetov (KOM(2008)0364),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0187/2009),

| A. | ker institucionalno upravljanje skupne ribiške politike vključuje Komisijo, Evropski parlament, Svet, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo, Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo, Odbor za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova in regionalne svetovalne svete, |
| --- | --- |

A.

ker institucionalno upravljanje skupne ribiške politike vključuje Komisijo, Evropski parlament, Svet, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo, Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo, Odbor za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova in regionalne svetovalne svete,

| B. | ker so v upravljanje skupne ribiške politike vključeni tudi nacionalni in regionalni upravni organi držav članic, |
| --- | --- |

B.

ker so v upravljanje skupne ribiške politike vključeni tudi nacionalni in regionalni upravni organi držav članic,

| C. | ker Skupnost sodeluje z različnimi regionalnimi ribiškimi organizacijami, s tretjimi državami pa se sklepajo sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju, |
| --- | --- |

C.

ker Skupnost sodeluje z različnimi regionalnimi ribiškimi organizacijami, s tretjimi državami pa se sklepajo sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju,

| D. | ker bi bil Parlament z Lizbonsko pogodbo še vedno izključen iz določanja celotnih dovoljenih ulovov in kvot, |
| --- | --- |

D.

ker bi bil Parlament z Lizbonsko pogodbo še vedno izključen iz določanja celotnih dovoljenih ulovov in kvot,

| E. | ker se za zdaj evropski poslanci sej regionalnih ribiških organizacij udeležujejo priložnostno, |
| --- | --- |

E.

ker se za zdaj evropski poslanci sej regionalnih ribiških organizacij udeležujejo priložnostno,

| F. | ker bi lahko bilo informiranje o dejanskem delovanju sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju in o dejavnostih skupnih nadzornih odborov boljše, |
| --- | --- |

F.

ker bi lahko bilo informiranje o dejanskem delovanju sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju in o dejavnostih skupnih nadzornih odborov boljše,

| G. | ker je bil leta 1993 ustanovljen Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo, leta 1971 pa Svetovalni odbor za ribištvo, ki je bil leta 1999 preimenovan v Svetovalni odbor za ribolov in ribogojstvo, Odbor za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova pa je leta 1999 zamenjal Skupni odbor, ki je deloval od leta 1974, |
| --- | --- |

G.

ker je bil leta 1993 ustanovljen Znanstveni, tehnični in ekonomski odbor za ribištvo, leta 1971 pa Svetovalni odbor za ribištvo, ki je bil leta 1999 preimenovan v Svetovalni odbor za ribolov in ribogojstvo, Odbor za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova pa je leta 1999 zamenjal Skupni odbor, ki je deloval od leta 1974,

| H. | ker zdaj deluje vseh sedem regionalnih svetovalnih svetov, |
| --- | --- |

H.

ker zdaj deluje vseh sedem regionalnih svetovalnih svetov,

| I. | ker je bil ustanovljen odbor regionalnih svetovalnih svetov, ki se sestaja s Komisijo na usklajevalnih sejah, |
| --- | --- |

I.

ker je bil ustanovljen odbor regionalnih svetovalnih svetov, ki se sestaja s Komisijo na usklajevalnih sejah,

| J. | ker je Komisija nedavno ocenila delo Svetovalnega odbora za ribolov in ribogojstvo ter regionalnih svetovalnih svetov, doslej pa še ni ocenila dela Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija nedavno ocenila delo Svetovalnega odbora za ribolov in ribogojstvo ter regionalnih svetovalnih svetov, doslej pa še ni ocenila dela Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo,

| K. | ker so bila z oceno dela Svetovalnega odbora za ribolov in ribogojstvo dolgoročno podana številna operativna priporočila in predlagane različne možnosti, |
| --- | --- |

K.

ker so bila z oceno dela Svetovalnega odbora za ribolov in ribogojstvo dolgoročno podana številna operativna priporočila in predlagane različne možnosti,

| L. | ker je Komisija kljub pozitivni oceni regionalnih svetovalnih svetov identificirala številne ukrepe za njihovo izboljšanje, ne da bi bila za to potrebna nova zakonodaja, |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija kljub pozitivni oceni regionalnih svetovalnih svetov identificirala številne ukrepe za njihovo izboljšanje, ne da bi bila za to potrebna nova zakonodaja,

| M. | ker se vse zainteresirane strani strinjajo, da je potreben intenzivnejši dialog med znanstveniki in ribiči, pa tudi, ker so regionalni svetovalni sveti pozvali k boljšemu vključevanju socialno-ekonomskih vidikov v odločanje, |
| --- | --- |

M.

ker se vse zainteresirane strani strinjajo, da je potreben intenzivnejši dialog med znanstveniki in ribiči, pa tudi, ker so regionalni svetovalni sveti pozvali k boljšemu vključevanju socialno-ekonomskih vidikov v odločanje,

| N. | ker so nekateri regionalni svetovalni sveti in poslanci Evropskega parlamenta izrazili željo po bolj formalnem odnosu, |
| --- | --- |

N.

ker so nekateri regionalni svetovalni sveti in poslanci Evropskega parlamenta izrazili željo po bolj formalnem odnosu,

| O. | ker omejena sredstva ter preveč birokratski in nefleksibilni pristop Komisije k upravljanju in finančnemu nadzoru njim dodeljenih sredstev ovirajo širjenje dejavnosti regionalnih svetovalnih svetov, |
| --- | --- |

O.

ker omejena sredstva ter preveč birokratski in nefleksibilni pristop Komisije k upravljanju in finančnemu nadzoru njim dodeljenih sredstev ovirajo širjenje dejavnosti regionalnih svetovalnih svetov,

| P. | ker je Komisija izjavila, da se bo pred uvedbo novih predpisov seznanila z mnenji Parlamenta, Sveta in zainteresiranih strani, |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija izjavila, da se bo pred uvedbo novih predpisov seznanila z mnenji Parlamenta, Sveta in zainteresiranih strani,

| Q. | ker se predstavniki Komisije pogosto ne udeležijo sej delovnih skupin regionalnih svetovalnih svetov, |
| --- | --- |

Q.

ker se predstavniki Komisije pogosto ne udeležijo sej delovnih skupin regionalnih svetovalnih svetov,

| R. | ker se je pravzaprav že pokazalo, da se z vključevanjem zainteresiranih strani v oblikovanje in izvajanje predpisov v okviru skupne ribiške politike doseže boljše spoštovanje teh predpisov, |
| --- | --- |

R.

ker se je pravzaprav že pokazalo, da se z vključevanjem zainteresiranih strani v oblikovanje in izvajanje predpisov v okviru skupne ribiške politike doseže boljše spoštovanje teh predpisov,

| S. | ker je v Skupnosti veliko različnih oblik ribištva, od katerih ima vsaka svoje značilnosti, |
| --- | --- |

S.

ker je v Skupnosti veliko različnih oblik ribištva, od katerih ima vsaka svoje značilnosti,

| T. | ker že potekajo posvetovanja v zvezi z reformo skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

T.

ker že potekajo posvetovanja v zvezi z reformo skupne ribiške politike,

| U. | ker se priporočilom regionalnih svetovalnih svetov ne nameni vedno dovolj pozornosti, zlasti ko teh priporočil izvršni odbori ne sprejmejo soglasno, |
| --- | --- |

U.

ker se priporočilom regionalnih svetovalnih svetov ne nameni vedno dovolj pozornosti, zlasti ko teh priporočil izvršni odbori ne sprejmejo soglasno,

| 1. | poziva, da bi imeli člani Odbora za ribištvo na sejah Sveta ministrov za ribištvo status opazovalcev; |
| --- | --- |

1.

poziva, da bi imeli člani Odbora za ribištvo na sejah Sveta ministrov za ribištvo status opazovalcev;

| 2. | poziva Svet, Komisijo in Parlament, naj dokončajo dogovarjanje za dosego pravega sporazuma, ki bo določal standardne oblike sodelovanja članov parlamentarnega odbora za ribištvo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva (RFMO) in drugih mednarodnih telesih, katerih seje so namenjene razpravi o temah, ki zadevajo skupno ribiško politiko, kar pa ne sme vplivati za njihov sedanji status opazovalcev na sejah, za katere je bil takšen sporazum že dosežen; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, Komisijo in Parlament, naj dokončajo dogovarjanje za dosego pravega sporazuma, ki bo določal standardne oblike sodelovanja članov parlamentarnega odbora za ribištvo v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva (RFMO) in drugih mednarodnih telesih, katerih seje so namenjene razpravi o temah, ki zadevajo skupno ribiško politiko, kar pa ne sme vplivati za njihov sedanji status opazovalcev na sejah, za katere je bil takšen sporazum že dosežen;

| 3. | prav tako poziva Svet, naj v dogovoru s Komisijo in Parlamentom članom parlamentarnega odbora za ribištvo omogoči sodelovanje v skupnih odborih, ustanovljenih v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju, da se jim tako omogoči potrebni nadzor nad izvajanjem teh sporazumov; poleg tega poudarja, da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe prinesel Parlamentu mnogo večje odgovornosti, saj bodo morali biti sporazumi o partnerstvu odobreni s postopkom privolitve; |
| --- | --- |

3.

prav tako poziva Svet, naj v dogovoru s Komisijo in Parlamentom članom parlamentarnega odbora za ribištvo omogoči sodelovanje v skupnih odborih, ustanovljenih v okviru sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju, da se jim tako omogoči potrebni nadzor nad izvajanjem teh sporazumov; poleg tega poudarja, da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe prinesel Parlamentu mnogo večje odgovornosti, saj bodo morali biti sporazumi o partnerstvu odobreni s postopkom privolitve;

| 4. | poudarja, da je pomembno zagotoviti bolj redno udeležbo predstavnikov Komisije na sejah delovnih skupin in izvršnih odborov regionalnih svetovalnih svetov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je pomembno zagotoviti bolj redno udeležbo predstavnikov Komisije na sejah delovnih skupin in izvršnih odborov regionalnih svetovalnih svetov;

| 5. | poziva Komisijo, naj Parlament opozori na vsa posvetovanja v zvezi s skupno ribiško politiko in pomorsko politiko; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj Parlament opozori na vsa posvetovanja v zvezi s skupno ribiško politiko in pomorsko politiko;

| 6. | poziva Komisijo, naj začne ocenjevanje Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj začne ocenjevanje Znanstvenega, tehničnega in ekonomskega odbora za ribištvo;

| 7. | upošteva rezultat ocenjevanja dela Svetovalnega odbora za ribolov in ribogojstvo in dejstvo, da Komisija pričakuje priporočila tega odbora glede:






  — | jasnejše opredelitve njegove vloge in ciljev z reprezentativno sestavo odbora, kjer bi se ti ustrezno odražali, ter resnično reprezentativne in boljše udeležbe novih držav članic; |
| --- | --- | --- |

7.

upošteva rezultat ocenjevanja dela Svetovalnega odbora za ribolov in ribogojstvo in dejstvo, da Komisija pričakuje priporočila tega odbora glede:

—

jasnejše opredelitve njegove vloge in ciljev z reprezentativno sestavo odbora, kjer bi se ti ustrezno odražali, ter resnično reprezentativne in boljše udeležbe novih držav članic;

| — | njegovih delovnih metod v zvezi z razdelitvijo dejavnosti med plenarnimi zasedanji in delovnimi skupinami, njihovim številom, pristojnostmi in postopki; |
| --- | --- |

—

njegovih delovnih metod v zvezi z razdelitvijo dejavnosti med plenarnimi zasedanji in delovnimi skupinami, njihovim številom, pristojnostmi in postopki;

| — | boljšega oblikovanja nanj naslovljenih vprašanj; |
| --- | --- |

—

boljšega oblikovanja nanj naslovljenih vprašanj;

| — | izboljšanja komunikacije in informiranja z uporabo elektronskih medijev, bolj neposrednim dostopom do podatkov ter izboljšanjem prevajalskih storitev in storitev tolmačenja; |
| --- | --- |

—

izboljšanja komunikacije in informiranja z uporabo elektronskih medijev, bolj neposrednim dostopom do podatkov ter izboljšanjem prevajalskih storitev in storitev tolmačenja;

| — | ustreznega financiranja in najboljših načinov za ohranitev podpornih nalog; |
| --- | --- |

—

ustreznega financiranja in najboljših načinov za ohranitev podpornih nalog;

| 8. | poudarja, da se je treba izogniti prekrivanju dela, zlasti z delom regionalnih svetovalnih svetov; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se je treba izogniti prekrivanju dela, zlasti z delom regionalnih svetovalnih svetov;

| 9. | poudarja, da ribiški sektor še vedno nima dovolj besede pri odločitvah, ki ga zadevajo; poudarja, da obstajajo razlike v vlogah in delovanju med Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnimi svetovalnimi sveti, saj ima Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo svetovalno vlogo v okviru skupne ribiške politike kot celote in pokriva območje celotne Skupnosti, medtem ko je vloga regionalnih svetovalnih svetov, da dajejo specializirane nasvete na njihovih območjih vpliva; zato meni, da sobivanje različnih svetovalnih teles pripomore k zagotavljanju skladnosti s pomorsko in morsko politiko ter celostnim upravljanjem obalnih območij; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da ribiški sektor še vedno nima dovolj besede pri odločitvah, ki ga zadevajo; poudarja, da obstajajo razlike v vlogah in delovanju med Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnimi svetovalnimi sveti, saj ima Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo svetovalno vlogo v okviru skupne ribiške politike kot celote in pokriva območje celotne Skupnosti, medtem ko je vloga regionalnih svetovalnih svetov, da dajejo specializirane nasvete na njihovih območjih vpliva; zato meni, da sobivanje različnih svetovalnih teles pripomore k zagotavljanju skladnosti s pomorsko in morsko politiko ter celostnim upravljanjem obalnih območij;

| 10. | poziva Komisijo, naj v zvezi z regionalnimi svetovalnimi sveti izvede naslednje ukrepe:






  — | okrepi njihovo prepoznavnost in spodbudi udeležbo širšega kroga zainteresiranih strani; |
| --- | --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v zvezi z regionalnimi svetovalnimi sveti izvede naslednje ukrepe:

—

okrepi njihovo prepoznavnost in spodbudi udeležbo širšega kroga zainteresiranih strani;

| — | izboljša njihov dostop do znanstvenih dokazov in podatkov ter njihovo povezovanje z Znanstvenim, tehničnim in ekonomskim odborom za ribištvo; |
| --- | --- |

—

izboljša njihov dostop do znanstvenih dokazov in podatkov ter njihovo povezovanje z Znanstvenim, tehničnim in ekonomskim odborom za ribištvo;

| — | jih čimbolj zgodaj vključi v posvetovanje; |
| --- | --- |

—

jih čimbolj zgodaj vključi v posvetovanje;

| — | zagotovi kazalnike, s katerimi bo mogoče oceniti skladnost njihovih nasvetov s cilji skupne ribiške politike in jih obveščati o njihovi uporabi; |
| --- | --- |

—

zagotovi kazalnike, s katerimi bo mogoče oceniti skladnost njihovih nasvetov s cilji skupne ribiške politike in jih obveščati o njihovi uporabi;

| 11. | meni, da se zdaj regionalnim svetovalnim svetom namenja premalo sredstev glede na raven dela, ki ga opravljajo; ugotavlja, da je Komisija izdala smernice glede finančnega upravljanja, vendar meni, da je v zvezi s tem potreben nadaljnji dialog in da je treba raziskati druge možnosti za sedanji sistem; |
| --- | --- |

11.

meni, da se zdaj regionalnim svetovalnim svetom namenja premalo sredstev glede na raven dela, ki ga opravljajo; ugotavlja, da je Komisija izdala smernice glede finančnega upravljanja, vendar meni, da je v zvezi s tem potreben nadaljnji dialog in da je treba raziskati druge možnosti za sedanji sistem;

| 12. | meni, da širša udeležba v regionalnih svetovalnih svetih zahteva pregled njihove sestave, da se ne podre sedanje ravnovesje med ribiško industrijo in drugimi organizacijami; |
| --- | --- |

12.

meni, da širša udeležba v regionalnih svetovalnih svetih zahteva pregled njihove sestave, da se ne podre sedanje ravnovesje med ribiško industrijo in drugimi organizacijami;

| 13. | izraža svojo zaskrbljenost, ker nekatere organizacije, ki sodelujejo v regionalnih svetovalnih svetih kot „druge interesne skupine“, večkrat izkoristijo svojo prisotnost, četudi so morda v manjšini, da preprečijo odločitve, ki jih podpira večina predstavnikov ribiškega sektorja, in onemogočajo odločanje s soglasjem; |
| --- | --- |

13.

izraža svojo zaskrbljenost, ker nekatere organizacije, ki sodelujejo v regionalnih svetovalnih svetih kot „druge interesne skupine“, večkrat izkoristijo svojo prisotnost, četudi so morda v manjšini, da preprečijo odločitve, ki jih podpira večina predstavnikov ribiškega sektorja, in onemogočajo odločanje s soglasjem;

| 14. | poziva k tesnejšim stikom med regionalnimi svetovalnimi sveti in Parlamentom, Odborom regij ter Evropskim ekonomsko-socialnim odborom; |
| --- | --- |

14.

poziva k tesnejšim stikom med regionalnimi svetovalnimi sveti in Parlamentom, Odborom regij ter Evropskim ekonomsko-socialnim odborom;

| 15. | poziva, naj se ločijo tehnične in politične odločitve; za politične odločitve bi bil potreben regionalni pristop, za tehnične odločitve pa znanstveni pristop; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se ločijo tehnične in politične odločitve; za politične odločitve bi bil potreben regionalni pristop, za tehnične odločitve pa znanstveni pristop;

| 16. | zahteva, da Odbor za ribištvo ob upoštevanju zakonskih postopkov odobritve:






  — | imenuje člana ali člane odbora, ki bodo vez z vsakim regionalnim svetovalnim svetom in poročali o njihovih dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

16.

zahteva, da Odbor za ribištvo ob upoštevanju zakonskih postopkov odobritve:

—

imenuje člana ali člane odbora, ki bodo vez z vsakim regionalnim svetovalnim svetom in poročali o njihovih dejavnostih;

| — | zagotovi, da bodo regionalni svetovalni sveti redno, zlasti pa kadar bodo na dnevnem redu zadeve, pri katerih sodelujejo z dajanjem nasvetov ali priporočil, povabljeni k sodelovanju na sejah parlamentarnega odbora za ribištvo, da bodo predstavili svoje nasvete in priporočila; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da bodo regionalni svetovalni sveti redno, zlasti pa kadar bodo na dnevnem redu zadeve, pri katerih sodelujejo z dajanjem nasvetov ali priporočil, povabljeni k sodelovanju na sejah parlamentarnega odbora za ribištvo, da bodo predstavili svoje nasvete in priporočila;

| — | oblikuje postopek, ki bo zagotovil, da bodo sekretariati Odbora za ribištvo, regionalni svetovalni sveti in odbor regionalnih svetovalnih svetov vzdrževali redne stike zaradi zbiranja in izmenjave informacij o svojih dejavnostih, nasvetih in priporočilih; |
| --- | --- |

—

oblikuje postopek, ki bo zagotovil, da bodo sekretariati Odbora za ribištvo, regionalni svetovalni sveti in odbor regionalnih svetovalnih svetov vzdrževali redne stike zaradi zbiranja in izmenjave informacij o svojih dejavnostih, nasvetih in priporočilih;

| — | pripravi letno konferenco, na kateri bodo sodelovali regionalni svetovalni sveti in Komisija; |
| --- | --- |

—

pripravi letno konferenco, na kateri bodo sodelovali regionalni svetovalni sveti in Komisija;

| 17. | poziva, naj proračunski organi temu namenijo ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

17.

poziva, naj proračunski organi temu namenijo ustrezna finančna sredstva;

| 18. | poziva regionalne svetovalne svete, naj člane Odbora za ribištvo redno obveščajo o svojih dejavnostih, nasvetih in priporočilih ter jih vabijo na svoje seje; |
| --- | --- |

18.

poziva regionalne svetovalne svete, naj člane Odbora za ribištvo redno obveščajo o svojih dejavnostih, nasvetih in priporočilih ter jih vabijo na svoje seje;

| 19. | poziva, da se v prihodnje sprejme zakonodaja, ki bo evropskim poslancem na sejah regionalnih svetovalnih svetov zagotavljala uradni status aktivnih opazovalcev; |
| --- | --- |

19.

poziva, da se v prihodnje sprejme zakonodaja, ki bo evropskim poslancem na sejah regionalnih svetovalnih svetov zagotavljala uradni status aktivnih opazovalcev;

| 20. | poziva Komisijo in odbor regionalnih svetovalnih svetov, naj dovolita prisotnost članov parlamentarnega odbora za ribištvo na njunih usklajevalnih sejah; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in odbor regionalnih svetovalnih svetov, naj dovolita prisotnost članov parlamentarnega odbora za ribištvo na njunih usklajevalnih sejah;

| 21. | poudarja pomen skupne ribiške politike kot sredstva za zagotavljanje obstoja standardov, načel in pravil, ki se uporabljajo v vseh vodah Skupnosti in za vsa plovila Skupnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen skupne ribiške politike kot sredstva za zagotavljanje obstoja standardov, načel in pravil, ki se uporabljajo v vseh vodah Skupnosti in za vsa plovila Skupnosti;

| 22. | poziva Komisijo naj v celoti sprejme in spoštuje svetovalno vlogo regionalnih svetovalnih svetov in glede na reformo skupne ribiške politike predlaga, da prevzemajo čedalje večje pristojnosti na področju upravljanja; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo naj v celoti sprejme in spoštuje svetovalno vlogo regionalnih svetovalnih svetov in glede na reformo skupne ribiške politike predlaga, da prevzemajo čedalje večje pristojnosti na področju upravljanja;

| 23. | meni tudi, da bi morala prihodnja reforma skupne ribiške politike v celoti izkoristiti okrepitev regionalnih svetovalnih svetov za večjo decentralizacijo skupne ribiške politike, da bi se sprejeti skupni ukrepi lahko uporabljali v različnih conah v skladu s posebnostmi različnih oblik ribištva in različnih ribolovnih pogojev; |
| --- | --- |

23.

meni tudi, da bi morala prihodnja reforma skupne ribiške politike v celoti izkoristiti okrepitev regionalnih svetovalnih svetov za večjo decentralizacijo skupne ribiške politike, da bi se sprejeti skupni ukrepi lahko uporabljali v različnih conah v skladu s posebnostmi različnih oblik ribištva in različnih ribolovnih pogojev;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, regionalnim svetovalnim svetom, Svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo, Znanstvenemu, tehničnemu in ekonomskemu odboru za ribištvo, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, regionalnim svetovalnim svetom, Svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo, Znanstvenemu, tehničnemu in ekonomskemu odboru za ribištvo, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  UL L 80, 31.3.2000, str. 7.

(3)  UL L 256, 3.8.2004, str. 17.

(4)  UL L 155, 15.6.2007, str. 68.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/79

---

Petek, 24. aprila 2009Aranžma za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

P6_TA(2009)0327

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic

2010/C 184 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 8. aprila 2009 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2009)0169),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in stališča Parlamenta z dne 6. septembra 2001 o predlogu Uredbe Sveta o srednjeročni finančni pomoči za plačilne bilance držav članic (2),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. novembra 2008 (3) o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 in svoje resolucije z istega dne o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (4),

ob upoštevanju člena 100 in člena 119 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Svet že podvojil zgornjo mejo srednjeročne finančne pomoči na 25 000 000 000 EUR s prvotnih 12 000 000 000 EUR na podlagi členov 119 in 308 Pogodbe s sprejetjem Uredbe (ES) št. 1360/2008 z dne 2. decembra 2008 (5) o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002, |
| --- | --- |

A.

ker je Svet že podvojil zgornjo mejo srednjeročne finančne pomoči na 25 000 000 000 EUR s prvotnih 12 000 000 000 EUR na podlagi členov 119 in 308 Pogodbe s sprejetjem Uredbe (ES) št. 1360/2008 z dne 2. decembra 2008 (5) o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002,

| B. | ker je Skupnost v povezavi z ureditvami drugih mednarodnih finančnih institucij odobrila posojilo v višini 6 500 000 000 EUR Madžarski in 3 100 000 000 EUR Latviji in ker slednji nekatere države članice namenjajo dodatnih 2 200 000 000 EUR, |
| --- | --- |

B.

ker je Skupnost v povezavi z ureditvami drugih mednarodnih finančnih institucij odobrila posojilo v višini 6 500 000 000 EUR Madžarski in 3 100 000 000 EUR Latviji in ker slednji nekatere države članice namenjajo dodatnih 2 200 000 000 EUR,

| C. | ker je Skupnost sklenila Romuniji zagotoviti srednjeročno finančno pomoč v višini 5 000 000 000 EUR glede na negativne posledice svetovne finančne krize na gospodarski in finančni položaj Romunije, |
| --- | --- |

C.

ker je Skupnost sklenila Romuniji zagotoviti srednjeročno finančno pomoč v višini 5 000 000 000 EUR glede na negativne posledice svetovne finančne krize na gospodarski in finančni položaj Romunije,

| D. | ker je bolj zaželen posamičen pristop k srednjeročni finančni pomoči za države članice, da bi upoštevali posebnosti položaja posamezne države članice, |
| --- | --- |

D.

ker je bolj zaželen posamičen pristop k srednjeročni finančni pomoči za države članice, da bi upoštevali posebnosti položaja posamezne države članice,

| E. | ker bi bilo treba upoštevati vpliv sedanje svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba upoštevati vpliv sedanje svetovne finančne in gospodarske krize,

| F. | ker je potrebno solidarnost do držav članic, ki so nedavno pristopile k Evropski uniji, v celoti uresničivati, |
| --- | --- |

F.

ker je potrebno solidarnost do držav članic, ki so nedavno pristopile k Evropski uniji, v celoti uresničivati,

| G. | ker mora politika obravnavati posebne probleme gospodarstev teh držav članic zaradi svetovne finančne krize in širjenja recesije v Evropski uniji, |
| --- | --- |

G.

ker mora politika obravnavati posebne probleme gospodarstev teh držav članic zaradi svetovne finančne krize in širjenja recesije v Evropski uniji,

| 1. | meni, da je sedanji položaj še en dokaz za pomembnost eura pri varovanju držav članic v euroobmočju in poziva države članice, ki niso v tem območju, naj se mu pridružijo takoj, ko bodo izpolnjevale maastrichtska merila; |
| --- | --- |

1.

meni, da je sedanji položaj še en dokaz za pomembnost eura pri varovanju držav članic v euroobmočju in poziva države članice, ki niso v tem območju, naj se mu pridružijo takoj, ko bodo izpolnjevale maastrichtska merila;

| 2. | poziva Komisijo, naj odgovori na prejšnje zahteve Parlamenta po analizi posledic ravnanja bank, ki so svoja sredstva preusmerile iz držav članic, ki so nedavno pristopile; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj odgovori na prejšnje zahteve Parlamenta po analizi posledic ravnanja bank, ki so svoja sredstva preusmerile iz držav članic, ki so nedavno pristopile;

| 3. | poziva Komisijo, naj rezultate te študije čim prej posreduje Odboru za ekonomske in monetarne zadeve; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj rezultate te študije čim prej posreduje Odboru za ekonomske in monetarne zadeve;

| 4. | priznava, da je zaradi sedanje svetovne finančne in gospodarske krize treba znatno povečati zgornjo mejo za neporavnane zneske iz posojil, ki se odobrijo državam članicam, določeno v Uredbi (ES) št. 332/2002, in upoštevati koledar Parlamenta; poudarja, da bi to povečanje prav tako izboljšalo sposobnost Skupnosti za prožno odzivanje na nove zahteve za srednjeročno finančno pomoč; |
| --- | --- |

4.

priznava, da je zaradi sedanje svetovne finančne in gospodarske krize treba znatno povečati zgornjo mejo za neporavnane zneske iz posojil, ki se odobrijo državam članicam, določeno v Uredbi (ES) št. 332/2002, in upoštevati koledar Parlamenta; poudarja, da bi to povečanje prav tako izboljšalo sposobnost Skupnosti za prožno odzivanje na nove zahteve za srednjeročno finančno pomoč;

| 5. | pozdravlja prostovoljne sporazume med bankami in državami članicami, ki so nedavno pristopile k Evropski uniji, v okviru katerih se banke vzdržijo omejevanja kreditnih linij (na primer v zvezi z Romunijo in dunajskim sporazumom) ter nadalje spodbuja te pobude; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prostovoljne sporazume med bankami in državami članicami, ki so nedavno pristopile k Evropski uniji, v okviru katerih se banke vzdržijo omejevanja kreditnih linij (na primer v zvezi z Romunijo in dunajskim sporazumom) ter nadalje spodbuja te pobude;

| 6. | ugotavlja, da to znatno povečanje zgornje meje za posojila omogoča Komisiji maksimiziranje možnosti najemanja posojil na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah; poleg tega ugotavlja, da Skupnost nima posebne pravne podlage za izdajo obveznic na svetovnem trgu, vendar pa Komisija izvaja pripravljalne dejavnosti, da bi dvema ali več državam članicam omogočili skupno izdajo obveznic, ki se glasijo na euro; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da to znatno povečanje zgornje meje za posojila omogoča Komisiji maksimiziranje možnosti najemanja posojil na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah; poleg tega ugotavlja, da Skupnost nima posebne pravne podlage za izdajo obveznic na svetovnem trgu, vendar pa Komisija izvaja pripravljalne dejavnosti, da bi dvema ali več državam članicam omogočili skupno izdajo obveznic, ki se glasijo na euro;

| 7. | poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko investicijsko banko preuči možnost, kako premagati kreditno krizo v dejanskem gospodarstvu z novimi inovativnimi finančnimi instrumenti; poudarja, da se lahko uporabi različne finančne instrumente za zagotavljanje prilagodljivosti aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko investicijsko banko preuči možnost, kako premagati kreditno krizo v dejanskem gospodarstvu z novimi inovativnimi finančnimi instrumenti; poudarja, da se lahko uporabi različne finančne instrumente za zagotavljanje prilagodljivosti aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic;

| 8. | ugotavlja, da takšno povečanje zgornje meje za posojila ne bi vplivalo na proračun, ker bi Komisija vzela posojila na finančnih trgih in države članice upravičenke bi jih morale povrniti; poudarja, da bi povečanje zgornje meje za posojila imelo posledice za proračun samo v primeru, če bi država članica ustavila plačilo dolga; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da takšno povečanje zgornje meje za posojila ne bi vplivalo na proračun, ker bi Komisija vzela posojila na finančnih trgih in države članice upravičenke bi jih morale povrniti; poudarja, da bi povečanje zgornje meje za posojila imelo posledice za proračun samo v primeru, če bi država članica ustavila plačilo dolga;

| 9. | pozdravlja vlogo, ki jo omenjeni predlog Komisije namenja Računskemu sodišču, ko je to potrebno; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja vlogo, ki jo omenjeni predlog Komisije namenja Računskemu sodišču, ko je to potrebno;

| 10. | meni, da bi morali biti pogoji, povezani z dodelitvijo te finančne pomoči, v skladu s cilji Skupnosti - in jih spodbujati - glede kakovosti javne porabe, trajnostne rasti in sistemov socialnega varstva, polne zaposlenosti, boja proti podnebnim spremembam in glede energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morali biti pogoji, povezani z dodelitvijo te finančne pomoči, v skladu s cilji Skupnosti - in jih spodbujati - glede kakovosti javne porabe, trajnostne rasti in sistemov socialnega varstva, polne zaposlenosti, boja proti podnebnim spremembam in glede energetske učinkovitosti;

| 11. | opozarja, da se člen 100 Pogodbe uporablja za vse države članice, in poziva Komisijo, naj predloži predlog za uredbo o opredelitvi pogojev za izvajanje te določbe; opozarja, da člen 103 Pogodbe poudarja, da države članice „niso odgovorne in ne prevzemajo odgovornosti enot centralne, regionalne ali lokalne ravni države ali drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij druge države članice, kar pa ne vpliva na vzajemna finančna jamstva za skupno izvedbo določenega projekta“ ter lahko „Svet po potrebi v skladu s postopkom iz člena 252 opredeli pojme v zvezi z uporabo prepovedi, ki so navedene v členu 101 in v tem členu“; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da se člen 100 Pogodbe uporablja za vse države članice, in poziva Komisijo, naj predloži predlog za uredbo o opredelitvi pogojev za izvajanje te določbe; opozarja, da člen 103 Pogodbe poudarja, da države članice „niso odgovorne in ne prevzemajo odgovornosti enot centralne, regionalne ali lokalne ravni države ali drugih oseb javnega prava ali javnih podjetij druge države članice, kar pa ne vpliva na vzajemna finančna jamstva za skupno izvedbo določenega projekta“ ter lahko „Svet po potrebi v skladu s postopkom iz člena 252 opredeli pojme v zvezi z uporabo prepovedi, ki so navedene v členu 101 in v tem členu“;

| 12. | zahteva, da je Parlament obveščen o memorandumih o soglasju, sklenjenih med Komisijo in zadevnimi državami članicami, ki podrobnejše opredeljujejo pogoje glede posojil; |
| --- | --- |

12.

zahteva, da je Parlament obveščen o memorandumih o soglasju, sklenjenih med Komisijo in zadevnimi državami članicami, ki podrobnejše opredeljujejo pogoje glede posojil;

| 13. | poziva Komisijo, naj med recesijo zagotovi usklajevanje gospodarske politike na ravni Skupnosti ter skupaj s Parlamentom ustanovi skupino strokovnjakov ter pripravi okvir in smernice za memorandume o soglasju, sklenjenih med Komisijo in zadevnimi državami članicami, z določitvijo pogojev glede posojil; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj med recesijo zagotovi usklajevanje gospodarske politike na ravni Skupnosti ter skupaj s Parlamentom ustanovi skupino strokovnjakov ter pripravi okvir in smernice za memorandume o soglasju, sklenjenih med Komisijo in zadevnimi državami članicami, z določitvijo pogojev glede posojil;

| 14. | opozarja, da je Parlament v zgoraj omenjenih stališčih z dne 6. septembra 2001 in 20. novembra 2008 pozval, naj Svet vsaki dve leti na podlagi poročila Komisije, po posvetovanju s Parlamentom in po predložitvi mnenja Ekonomsko-finančnega odbora pregleda, ali vpeljani aranžma še vedno zadovoljuje potrebe, zaradi katerih je bil uveden; sprašuje Svet in Komisijo, ali so bila ta poročila pripravljena od sprejetja Uredbe (ES) št. 332/2002; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je Parlament v zgoraj omenjenih stališčih z dne 6. septembra 2001 in 20. novembra 2008 pozval, naj Svet vsaki dve leti na podlagi poročila Komisije, po posvetovanju s Parlamentom in po predložitvi mnenja Ekonomsko-finančnega odbora pregleda, ali vpeljani aranžma še vedno zadovoljuje potrebe, zaradi katerih je bil uveden; sprašuje Svet in Komisijo, ali so bila ta poročila pripravljena od sprejetja Uredbe (ES) št. 332/2002;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

(2)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 312.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0560.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0562.

(5)  UL L 352, 31.12.2008, str. 11.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/82

---

Petek, 24. aprila 2009Nanomateriali

P6_TA(2009)0328

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o regulativnih vidikih nanomaterialov (2008/2208(INI))

2010/C 184 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2008 z naslovom „Regulativni vidiki nanomaterialov“ (KOM(2008)0366) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SEK(2008)2036),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2004 z naslovom „K evropski strategiji za nanotehnologijo“ (KOM(2004)0338),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2005 z naslovom „Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski načrt za Evropo 2005–2009“ (KOM(2005)0243) („akcijski načrt“) ter svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 (1) o tem akcijskem načrtu,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. septembra 2007 z naslovom „Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski načrt za Evropo 2005–2009. Prvo poročilo o izvajanju 2005–2007“ (KOM(2007)0505),

ob upoštevanju mnenj Znanstvenega odbora za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja o opredelitvah in ocenah tveganja nanomaterialov (2),

ob upoštevanju mnenja Znanstvenega odbora za potrošniške proizvode (SCCP) o varnosti nanomaterialov v kozmetiki (3),

ob upoštevanju priporočila Komisije o kodeksu ravnanja za odgovorno raziskovanje na področju nanoznanosti in nanotehnologije (KOM(2008)0424) („kodeks ravnanja“),

ob upoštevanju mnenja evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (EGE) pri Evropski komisiji o etičnih vidikih nanomedicine (4),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (5),

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (6),

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (7) ter njenih hčerinskih direktiv,

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (8) ter specifične zakonodaje o proizvodih, zlasti Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (9),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (10), Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (11), Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (12), Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov (13), ter Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (14),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (15),

ob upoštevanju okoljevarstvene zakonodaje Skupnosti, zlasti Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (16), Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (17) ter Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih (18),

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (19),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0255/2009),

| A. | ker uporaba nanomaterialov in nanotehnologij (v nadaljevanju: nanomateriali) obeta pomembne dosežke z mnogimi koristmi v številnih uporabah za potrošnike, paciente in okolje, saj imajo lahko nanomateriali drugačne ali nove lastnosti v primerjavi z isto snovjo ali materialom v običajni obliki, |
| --- | --- |

A.

ker uporaba nanomaterialov in nanotehnologij (v nadaljevanju: nanomateriali) obeta pomembne dosežke z mnogimi koristmi v številnih uporabah za potrošnike, paciente in okolje, saj imajo lahko nanomateriali drugačne ali nove lastnosti v primerjavi z isto snovjo ali materialom v običajni obliki,

| B. | ker bodo dosežki v zvezi z nanomateriali pomembno vplivali na sprejemanje političnih odločitev na področju javnega zdravja, zaposlovanja, varnosti in zdravja pri delu, informacijske družbe, energetike, prometa, varnosti in vesolja, |
| --- | --- |

B.

ker bodo dosežki v zvezi z nanomateriali pomembno vplivali na sprejemanje političnih odločitev na področju javnega zdravja, zaposlovanja, varnosti in zdravja pri delu, informacijske družbe, energetike, prometa, varnosti in vesolja,

| C. | ker kljub oblikovani evropski strategiji za nanotehnologije in dodeljenim sredstvom za raziskave v nanoznanosti v višini približno 3 500 000 000 EUR za sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) Evropska unija zaostaja v primerjavi z njenimi največjimi tekmicami, ki so Združene države Amerike, Japonska in Južna Koreja, ki predstavljajo več kot polovico naložb in imajo dve tretjini prijavljenih patentov na svetovni ravni, |
| --- | --- |

C.

ker kljub oblikovani evropski strategiji za nanotehnologije in dodeljenim sredstvom za raziskave v nanoznanosti v višini približno 3 500 000 000 EUR za sedmi okvirni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) Evropska unija zaostaja v primerjavi z njenimi največjimi tekmicami, ki so Združene države Amerike, Japonska in Južna Koreja, ki predstavljajo več kot polovico naložb in imajo dve tretjini prijavljenih patentov na svetovni ravni,

| D. | ker lahko nanomateriali po drugi strani zaradi svoje majhnosti pomenijo nova velika tveganja, kot so večja reaktivnost in prenosljivost, kar lahko privede do večje toksičnosti v kombinaciji z neomejenim dostopom do človeškega telesa in lahko vključuje povsem drugačne mehanizme motenj v fiziološkem delovanju ljudi in okolja, |
| --- | --- |

D.

ker lahko nanomateriali po drugi strani zaradi svoje majhnosti pomenijo nova velika tveganja, kot so večja reaktivnost in prenosljivost, kar lahko privede do večje toksičnosti v kombinaciji z neomejenim dostopom do človeškega telesa in lahko vključuje povsem drugačne mehanizme motenj v fiziološkem delovanju ljudi in okolja,

| E. | ker lahko varen razvoj nanomaterialov pomembno prispeva h konkurenčnosti gospodarstva Evropske unije in uresničevanju lizbonske strategije, |
| --- | --- |

E.

ker lahko varen razvoj nanomaterialov pomembno prispeva h konkurenčnosti gospodarstva Evropske unije in uresničevanju lizbonske strategije,

| F. | ker je za sedanjo razpravo o nanomaterialih značilno pomanjkanje informacij in znanja, kar povzroča nesoglasja, zapleta pa se že na ravni opredelitve:






  a) | v zvezi z velikostjo: približna določitev velikosti („približno 100 nm ali manj“) ali točna opredelitev razpona velikosti („med 1 in 100 nm“), |
| --- | --- | --- |

F.

ker je za sedanjo razpravo o nanomaterialih značilno pomanjkanje informacij in znanja, kar povzroča nesoglasja, zapleta pa se že na ravni opredelitve:

a)

v zvezi z velikostjo: približna določitev velikosti („približno 100 nm ali manj“) ali točna opredelitev razpona velikosti („med 1 in 100 nm“),

| b) | v zvezi z drugačnimi/novimi lastnostmi: drugačne/nove lastnosti zaradi razlike v velikosti, skupaj s številom delcev, površinsko strukturo in površinsko dejavnostjo, kot neodvisno merilo, ali uporaba takih lastnosti kot dodatnega merila za opredelitev nanomaterialov, |
| --- | --- |

b)

v zvezi z drugačnimi/novimi lastnostmi: drugačne/nove lastnosti zaradi razlike v velikosti, skupaj s številom delcev, površinsko strukturo in površinsko dejavnostjo, kot neodvisno merilo, ali uporaba takih lastnosti kot dodatnega merila za opredelitev nanomaterialov,

| c) | v zvezi s problematičnimi lastnostmi: ali naj se opredelitev nanomaterialov omeji na nekatere lastnosti (na primer netopne ali težko razgradljive nanomateriale) ali ne, |
| --- | --- |

c)

v zvezi s problematičnimi lastnostmi: ali naj se opredelitev nanomaterialov omeji na nekatere lastnosti (na primer netopne ali težko razgradljive nanomateriale) ali ne,

| G. | ker zaenkrat ni v celoti oblikovanega nabora usklajenih opredelitev, čeprav je na voljo oziroma v pripravi nekaj mednarodnih standardov, v katerih je „nanovelikost“ opredeljena kot „ena ali več dimenzij v velikosti 100 nm ali manj“ in ki pogosto razlikujejo med:






  — | „nanopredmeti“, opredeljenimi kot „diskretni materiali z eno, dvema ali tremi dimenzijami v nanovelikosti“, tj. kot materiali, sestavljeni iz posameznih predmetov zelo majhnih dimenzij; |
| --- | --- | --- |

G.

ker zaenkrat ni v celoti oblikovanega nabora usklajenih opredelitev, čeprav je na voljo oziroma v pripravi nekaj mednarodnih standardov, v katerih je „nanovelikost“ opredeljena kot „ena ali več dimenzij v velikosti 100 nm ali manj“ in ki pogosto razlikujejo med:

—

„nanopredmeti“, opredeljenimi kot „diskretni materiali z eno, dvema ali tremi dimenzijami v nanovelikosti“, tj. kot materiali, sestavljeni iz posameznih predmetov zelo majhnih dimenzij;

| — | nanostrukturnimi materiali, opredeljenimi kot materiali, „ki imajo notranjo ali površinsko strukturo v nanovelikosti“, npr. z vrzelmi majhnih dimenzij, |
| --- | --- |

—

nanostrukturnimi materiali, opredeljenimi kot materiali, „ki imajo notranjo ali površinsko strukturo v nanovelikosti“, npr. z vrzelmi majhnih dimenzij,

| H. | ker ni na voljo jasnih informacij o dejanski rabi nanomaterialov v izdelkih za potrošnike, kot v naslednjih primerih:






  — | seznami priznanih ustanov navajajo, da je na trgu več kot 800 izdelkov za potrošnike na osnovi nanomaterialov, ki jih kot take navajajo proizvajalci, vendar panožna združenja istih proizvajalcev dvomijo o resničnosti teh navedb, saj naj bi bile pretirane, hkrati pa sami ne navajajo nobenih podatkov, |
| --- | --- | --- |

H.

ker ni na voljo jasnih informacij o dejanski rabi nanomaterialov v izdelkih za potrošnike, kot v naslednjih primerih:

—

seznami priznanih ustanov navajajo, da je na trgu več kot 800 izdelkov za potrošnike na osnovi nanomaterialov, ki jih kot take navajajo proizvajalci, vendar panožna združenja istih proizvajalcev dvomijo o resničnosti teh navedb, saj naj bi bile pretirane, hkrati pa sami ne navajajo nobenih podatkov,

| — | podjetja zaradi pozitivnega tržnega učinka izraza „nanomateriali“ brez zadržkov uporabljajo trditve o njihovi uporabi, po drugi strani pa so odločno proti objektivnim zahtevam po označevanju, |
| --- | --- |

—

podjetja zaradi pozitivnega tržnega učinka izraza „nanomateriali“ brez zadržkov uporabljajo trditve o njihovi uporabi, po drugi strani pa so odločno proti objektivnim zahtevam po označevanju,

| I. | ker so za zagotavljanje zanesljivih informacij o uporabi nanomaterialov potrebne jasne zahteve za obveščanje o uporabi nanomaterialov, informacijah za potrošnike ter izvajanje Direktive 2006/114/ES v celoti, |
| --- | --- |

I.

ker so za zagotavljanje zanesljivih informacij o uporabi nanomaterialov potrebne jasne zahteve za obveščanje o uporabi nanomaterialov, informacijah za potrošnike ter izvajanje Direktive 2006/114/ES v celoti,

| J. | ker se v predstavitvah možnih koristi nanotehnologij napoveduje skoraj neskončna raznolikost uporab nanomaterialov v prihodnosti, niso pa predstavljene zanesljive informacije o sedanjih načinih uporabe, |
| --- | --- |

J.

ker se v predstavitvah možnih koristi nanotehnologij napoveduje skoraj neskončna raznolikost uporab nanomaterialov v prihodnosti, niso pa predstavljene zanesljive informacije o sedanjih načinih uporabe,

| K. | ker poteka velika razprava o možnosti ocenjevanja varnosti nanomaterialov, ker znanstveni odbori in agencije Evropske unije opozarjajo na velike pomanjkljivosti v ključnih podatkih in celo v metodah pridobivanja takšnih podatkov; ker mora zato Evropska unija bolj vlagati v ustrezno ocenjevanje nanomaterialov, da bi odpravila vrzeli v znanju ter da bi čim prej v sodelovanju s svojimi agencijami in mednarodnimi partnerji razvila metode za ocenjevanje ter ustrezno in usklajeno meroslovje in nomenklaturo, |
| --- | --- |

K.

ker poteka velika razprava o možnosti ocenjevanja varnosti nanomaterialov, ker znanstveni odbori in agencije Evropske unije opozarjajo na velike pomanjkljivosti v ključnih podatkih in celo v metodah pridobivanja takšnih podatkov; ker mora zato Evropska unija bolj vlagati v ustrezno ocenjevanje nanomaterialov, da bi odpravila vrzeli v znanju ter da bi čim prej v sodelovanju s svojimi agencijami in mednarodnimi partnerji razvila metode za ocenjevanje ter ustrezno in usklajeno meroslovje in nomenklaturo,

| L. | ker je odbor SCENIHR ugotovil nekaj posebnih nevarnosti za zdravje in strupene učinke na okoljske organizme pri nekaterih nanomaterialih; ker je odbor SCENIHR ugotovil tudi splošno pomanjkanje visokokakovostnih podatkov o izpostavljenosti za ljudi in okolje in zaključil, da je treba nadaljevati z razvojem, preverjanjem in standardizacijo znanja o metodologiji za ocene izpostavljenosti in ugotavljanje nevarnosti, |
| --- | --- |

L.

ker je odbor SCENIHR ugotovil nekaj posebnih nevarnosti za zdravje in strupene učinke na okoljske organizme pri nekaterih nanomaterialih; ker je odbor SCENIHR ugotovil tudi splošno pomanjkanje visokokakovostnih podatkov o izpostavljenosti za ljudi in okolje in zaključil, da je treba nadaljevati z razvojem, preverjanjem in standardizacijo znanja o metodologiji za ocene izpostavljenosti in ugotavljanje nevarnosti,

| M. | ker so sedanja finančna sredstva za raziskave, namenjena okoljskim, zdravstvenim in varnostnim vidikom nanomaterialov v sedmem okvirnem programu za raziskave veliko premajhna, ker so tudi ocenjevalna merila za odobritev raziskovalnih projektov za ocenjevanje varnosti nanomaterialov v sedmem okvirnem programu preveč omejevalna (tj. da so ozko usmerjena k inovacijam) in tako ne spodbujajo v zadostni meri nujnega razvoja znanstvenih metod za ocenjevanje nanomaterialov, ker je bistveno, da se nameni dovolj sredstev za financiranje raziskav o varnem razvoju in uporabi nanomaterialov, |
| --- | --- |

M.

ker so sedanja finančna sredstva za raziskave, namenjena okoljskim, zdravstvenim in varnostnim vidikom nanomaterialov v sedmem okvirnem programu za raziskave veliko premajhna, ker so tudi ocenjevalna merila za odobritev raziskovalnih projektov za ocenjevanje varnosti nanomaterialov v sedmem okvirnem programu preveč omejevalna (tj. da so ozko usmerjena k inovacijam) in tako ne spodbujajo v zadostni meri nujnega razvoja znanstvenih metod za ocenjevanje nanomaterialov, ker je bistveno, da se nameni dovolj sredstev za financiranje raziskav o varnem razvoju in uporabi nanomaterialov,

| N. | ker znanje o morebitnih vplivih nanomaterialov na zdravje in okolje precej zaostaja za hitrostjo dogajanja na trgu glede na zelo hiter razvoj na področju nanomaterialov in s tem sproža temeljna vprašanja o tem, ali je s sedanjimi uredbami mogoče v realnem času obravnavati nove tehnologije, kot so nanomateriali, |
| --- | --- |

N.

ker znanje o morebitnih vplivih nanomaterialov na zdravje in okolje precej zaostaja za hitrostjo dogajanja na trgu glede na zelo hiter razvoj na področju nanomaterialov in s tem sproža temeljna vprašanja o tem, ali je s sedanjimi uredbami mogoče v realnem času obravnavati nove tehnologije, kot so nanomateriali,

| O. | ker je Parlament v skladu s previdnostnim načelom v svoji resoluciji z dne 28. septembra 2006 o nanoznanostih in nanotehnologijah pozval k raziskavi o učinkih nanodelcev, ki niso lahko topni ali biološko razgradljivi, preden se takšni delci začnejo proizvajati in dajati na trg, |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament v skladu s previdnostnim načelom v svoji resoluciji z dne 28. septembra 2006 o nanoznanostih in nanotehnologijah pozval k raziskavi o učinkih nanodelcev, ki niso lahko topni ali biološko razgradljivi, preden se takšni delci začnejo proizvajati in dajati na trg,

| P. | ker je pomen zgoraj navedenega sporočila Komisije z naslovom „Regulativni vidiki nanomaterialov“ zaradi pomanjkanja informacij o posebnih lastnostih nanomaterialov, njihovi dejanski rabi ter možnih tveganjih in koristih relativno omejen in ga ni mogoče upoštevati pri zakonodajnih in političnih izzivih zaradi posebnosti nanomaterialov, zato je to le splošni pregled zakonodaje, iz katerega je razvidno, da v zakonodaji Skupnosti zaenkrat ni posebnih določb o nanomaterialih, |
| --- | --- |

P.

ker je pomen zgoraj navedenega sporočila Komisije z naslovom „Regulativni vidiki nanomaterialov“ zaradi pomanjkanja informacij o posebnih lastnostih nanomaterialov, njihovi dejanski rabi ter možnih tveganjih in koristih relativno omejen in ga ni mogoče upoštevati pri zakonodajnih in političnih izzivih zaradi posebnosti nanomaterialov, zato je to le splošni pregled zakonodaje, iz katerega je razvidno, da v zakonodaji Skupnosti zaenkrat ni posebnih določb o nanomaterialih,

| Q. | ker bi bilo treba nanomateriale vključiti v mnogoteren, diferenciran in prilagodljiv zakonodajni okvir, ki bi temeljil na previdnostnem načelu (20), na načelu odgovornosti proizvajalca ter na načelu, da plača povzročitelj obremenitve, da bi se zagotovila varna proizvodnja, uporaba in odlaganje nanomaterialov pred dajanjem tehnologije na trg, pri čemer se je treba izogniti avtomatskem poseganju po splošni prepovedi ali enakemu obravnavanju različnih načinov uporabe nanomaterialov, |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba nanomateriale vključiti v mnogoteren, diferenciran in prilagodljiv zakonodajni okvir, ki bi temeljil na previdnostnem načelu (20), na načelu odgovornosti proizvajalca ter na načelu, da plača povzročitelj obremenitve, da bi se zagotovila varna proizvodnja, uporaba in odlaganje nanomaterialov pred dajanjem tehnologije na trg, pri čemer se je treba izogniti avtomatskem poseganju po splošni prepovedi ali enakemu obravnavanju različnih načinov uporabe nanomaterialov,

| R. | ker skoraj neomejena uporaba nanotehnologij v različnih sektorjih, kot so elektronika, tekstil, biomedicina, izdelki za osebno nego, čistila, živilski ali energetski sektor, onemogoča vzpostavitev enotnega ureditvenega okvira na ravni Skupnosti, |
| --- | --- |

R.

ker skoraj neomejena uporaba nanotehnologij v različnih sektorjih, kot so elektronika, tekstil, biomedicina, izdelki za osebno nego, čistila, živilski ali energetski sektor, onemogoča vzpostavitev enotnega ureditvenega okvira na ravni Skupnosti,

| S. | ker je bilo v okviru uredbe REACH že dogovorjeno, da je potrebno nadaljnje usmerjanje in svetovanje o nanomaterialih, zlasti o prepoznavanju snovi, ter prilagajanje metod ocenjevanja tveganja, ker natančnejši ogled uredbe REACH razkrije več pomanjkljivosti v zvezi z nanomateriali, |
| --- | --- |

S.

ker je bilo v okviru uredbe REACH že dogovorjeno, da je potrebno nadaljnje usmerjanje in svetovanje o nanomaterialih, zlasti o prepoznavanju snovi, ter prilagajanje metod ocenjevanja tveganja, ker natančnejši ogled uredbe REACH razkrije več pomanjkljivosti v zvezi z nanomateriali,

| T. | ker v odsotnosti določb, ki bi se nanašale na nanomateriale, obstaja tveganje za nepravilno uporabo zakonodaje o odpadkih, |
| --- | --- |

T.

ker v odsotnosti določb, ki bi se nanašale na nanomateriale, obstaja tveganje za nepravilno uporabo zakonodaje o odpadkih,

| U. | ker nanomateriali skozi celotni življenjski cikel pomenijo velik izziv za zdravje in varnost pri delu, saj je tem materialom izpostavljenih veliko delavcev v proizvodni verigi, ne da bi vedeli, ali se izvajajo varnostni postopki in ali so varnostni ukrepi ustrezni in učinkoviti; ugotavlja, da se bo v prihodnje še povečevalo število in raznolikost skupin delavcev, izpostavljenih učinkom nanomaterialov, |
| --- | --- |

U.

ker nanomateriali skozi celotni življenjski cikel pomenijo velik izziv za zdravje in varnost pri delu, saj je tem materialom izpostavljenih veliko delavcev v proizvodni verigi, ne da bi vedeli, ali se izvajajo varnostni postopki in ali so varnostni ukrepi ustrezni in učinkoviti; ugotavlja, da se bo v prihodnje še povečevalo število in raznolikost skupin delavcev, izpostavljenih učinkom nanomaterialov,

| V. | ker je v številnih predlogih sprememb v zvezi z nanomateriali, ki so bili sprejeti v dogovoru iz prve obravnave med Svetom in Evropskim parlamentom v okviru prenovitve direktive o kozmetičnih izdelkih (21), ter v številnih predlogih sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel na prvi obravnavi v okviru revizije uredbe o novih živilih (22), poudarjeno, da je treba za ustrezno obravnavo nanomaterialov spremeniti zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

V.

ker je v številnih predlogih sprememb v zvezi z nanomateriali, ki so bili sprejeti v dogovoru iz prve obravnave med Svetom in Evropskim parlamentom v okviru prenovitve direktive o kozmetičnih izdelkih (21), ter v številnih predlogih sprememb, ki jih je Evropski parlament sprejel na prvi obravnavi v okviru revizije uredbe o novih živilih (22), poudarjeno, da je treba za ustrezno obravnavo nanomaterialov spremeniti zakonodajo Skupnosti,

| W. | ker je sedanja razprava o regulativnih vidikih nanomaterialov močno omejena na strokovnjake, čeprav lahko zaradi nanomaterialov pride do obsežnih družbenih sprememb, za kar je potrebna široka javna razprava, |
| --- | --- |

W.

ker je sedanja razprava o regulativnih vidikih nanomaterialov močno omejena na strokovnjake, čeprav lahko zaradi nanomaterialov pride do obsežnih družbenih sprememb, za kar je potrebna široka javna razprava,

| X. | ker bi lahko široka uporaba patentov za nanomateriale, visoki stroški za patentiranje in pomanjkanje olajšav za dostop do patentov za zelo mala ter za mala in srednja podjetja zavrla nadaljnje inovacije, |
| --- | --- |

X.

ker bi lahko široka uporaba patentov za nanomateriale, visoki stroški za patentiranje in pomanjkanje olajšav za dostop do patentov za zelo mala ter za mala in srednja podjetja zavrla nadaljnje inovacije,

| Y. | ker bo verjetno prišlo do združevanja nanotehnologije z biotehnologijo, biologijo, kognitivnimi vedami in informacijsko tehnologijo, kar odpira resna etična vprašanja ter vprašanja o varnosti in spoštovanju temeljnih pravic, ki jih je treba analizirati v novem mnenju evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah, |
| --- | --- |

Y.

ker bo verjetno prišlo do združevanja nanotehnologije z biotehnologijo, biologijo, kognitivnimi vedami in informacijsko tehnologijo, kar odpira resna etična vprašanja ter vprašanja o varnosti in spoštovanju temeljnih pravic, ki jih je treba analizirati v novem mnenju evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah,

| Z. | ker je kodeks ravnanja zelo pomemben instrument za varne, celostne in odgovorne raziskave nanomaterialov; ker morajo ta kodeks sprejeti in spoštovati vsi proizvajalci, ki nameravajo proizvajati ali dajati blago v promet, |
| --- | --- |

Z.

ker je kodeks ravnanja zelo pomemben instrument za varne, celostne in odgovorne raziskave nanomaterialov; ker morajo ta kodeks sprejeti in spoštovati vsi proizvajalci, ki nameravajo proizvajati ali dajati blago v promet,

| AA. | ker bi bilo treba pri pregledu vse zadevne zakonodaje Skupnosti pri nanomaterialih uvesti načelo „brez podatkov ni trga“, |
| --- | --- |

AA.

ker bi bilo treba pri pregledu vse zadevne zakonodaje Skupnosti pri nanomaterialih uvesti načelo „brez podatkov ni trga“,

| 1. | je prepričan, da je treba uporabo nanomaterialov uskladiti z dejanskimi potrebami državljanov ter da je mogoče prednosti nanomaterialov izkoristiti izključno na varen in odgovoren način z jasnim regulativnim in političnim okvirom (zakonodajne in druge določbe), ki izrecno obravnava sedanjo in predvideno uporabo nanomaterialov ter naravo možnih zdravstvenih, okoljskih in varnostnih težav; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da je treba uporabo nanomaterialov uskladiti z dejanskimi potrebami državljanov ter da je mogoče prednosti nanomaterialov izkoristiti izključno na varen in odgovoren način z jasnim regulativnim in političnim okvirom (zakonodajne in druge določbe), ki izrecno obravnava sedanjo in predvideno uporabo nanomaterialov ter naravo možnih zdravstvenih, okoljskih in varnostnih težav;

| 2. | obžaluje odsotnost ustrezne ocene de facto uporabe splošnih določb zakonodaje Skupnosti v luči dejanske narave nanomaterialov; |
| --- | --- |

2.

obžaluje odsotnost ustrezne ocene de facto uporabe splošnih določb zakonodaje Skupnosti v luči dejanske narave nanomaterialov;

| 3. | se ne strinja z ugotovitvami Komisije – pred opravljeno ustrezno oceno sedanje zakonodaje Skupnosti in ob odsotnosti posebnih določb o nanomaterialih v njej – da sedanja zakonodaja načeloma pokriva tveganja v zvezi z nanomateriali ter da je treba v glavnem z boljšim izvajanjem sedanje zakonodaje okrepiti varovanje zdravja, varnosti in okolja, saj dejansko ni mogoče opredeliti tveganj v zvezi z nanomateriali zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov in metod za njihovo oceno; |
| --- | --- |

3.

se ne strinja z ugotovitvami Komisije – pred opravljeno ustrezno oceno sedanje zakonodaje Skupnosti in ob odsotnosti posebnih določb o nanomaterialih v njej – da sedanja zakonodaja načeloma pokriva tveganja v zvezi z nanomateriali ter da je treba v glavnem z boljšim izvajanjem sedanje zakonodaje okrepiti varovanje zdravja, varnosti in okolja, saj dejansko ni mogoče opredeliti tveganj v zvezi z nanomateriali zaradi pomanjkanja ustreznih podatkov in metod za njihovo oceno;

| 4. | meni, da je koncept „varnega, odgovornega in integriranega pristopa“ k nanotehnologijam, ki ga zagovarja Evropska unija, ogrožen zaradi pomanjkanja informacij o uporabi in varnosti nanomaterialov, ki so že na trgu, zlasti o občutljivih načinih uporabe z neposredno izpostavljenostjo potrošnikov; |
| --- | --- |

4.

meni, da je koncept „varnega, odgovornega in integriranega pristopa“ k nanotehnologijam, ki ga zagovarja Evropska unija, ogrožen zaradi pomanjkanja informacij o uporabi in varnosti nanomaterialov, ki so že na trgu, zlasti o občutljivih načinih uporabe z neposredno izpostavljenostjo potrošnikov;

| 5. | poziva Komisijo, naj v dveh letih pregleda vso ustrezno zakonodajo, da zagotovi varnost pri vseh načinih uporabe nanomaterialov v izdelkih, ki lahko v svojem življenjskem ciklu vplivajo na zdravje, okolje ali varnost, ter da se zagotovi, da se v zakonodajnih določbah in instrumentih za izvajanje upoštevajo posebne značilnosti nanomaterialov, ki so jim lahko izpostavljeni delavci, potrošniki in/ali okolje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v dveh letih pregleda vso ustrezno zakonodajo, da zagotovi varnost pri vseh načinih uporabe nanomaterialov v izdelkih, ki lahko v svojem življenjskem ciklu vplivajo na zdravje, okolje ali varnost, ter da se zagotovi, da se v zakonodajnih določbah in instrumentih za izvajanje upoštevajo posebne značilnosti nanomaterialov, ki so jim lahko izpostavljeni delavci, potrošniki in/ali okolje;

| 6. | poudarja, da je pregled nujen že zaradi ustrezne zaščite zdravja ljudi in okolja, pa tudi zaradi zagotavljanja gotovosti in predvidljivosti gospodarskim akterjem in zaupanja javnosti; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pregled nujen že zaradi ustrezne zaščite zdravja ljudi in okolja, pa tudi zaradi zagotavljanja gotovosti in predvidljivosti gospodarskim akterjem in zaupanja javnosti;

| 7. | poziva k uvedbi obsežne znanstveno utemeljene opredelitve nanomaterialov v zakonodaji Skupnosti kot dela predlogov sprememb k zadevni horizontalni in sektorski zakonodaji, ki se nanašajo na nanomateriale; |
| --- | --- |

7.

poziva k uvedbi obsežne znanstveno utemeljene opredelitve nanomaterialov v zakonodaji Skupnosti kot dela predlogov sprememb k zadevni horizontalni in sektorski zakonodaji, ki se nanašajo na nanomateriale;

| 8. | poziva Komisijo, naj se zavzema za sprejetje usklajene opredelitve nanomaterialov na mednarodni ravni ter temu ustrezno prilagodi evropsko zakonodajo na tem področju; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj se zavzema za sprejetje usklajene opredelitve nanomaterialov na mednarodni ravni ter temu ustrezno prilagodi evropsko zakonodajo na tem področju;

| 9. | meni, da je zlasti pomembno nanomateriale izrecno obravnavati vsaj v sklopu zakonodaje o kemikalijah (REACH, biocidi) in hrani (živila, aditivi za živila, živila in krma, proizvedena iz genetsko spremenjenih organizmov), pa tudi ustrezne zakonodaje o varstvu delavcev, o kakovosti zraka, vode ter o odpadkih; |
| --- | --- |

9.

meni, da je zlasti pomembno nanomateriale izrecno obravnavati vsaj v sklopu zakonodaje o kemikalijah (REACH, biocidi) in hrani (živila, aditivi za živila, živila in krma, proizvedena iz genetsko spremenjenih organizmov), pa tudi ustrezne zakonodaje o varstvu delavcev, o kakovosti zraka, vode ter o odpadkih;

| 10. | poziva k uporabi načela o dolžnosti skrbnega ravnanja za proizvajalce, ki želijo dati nanomateriale na trg, ter proizvajalce poziva k spoštovanju evropskega kodeksa ravnanja za odgovorno raziskovanje na področju nanoznanosti in nanotehnologije; |
| --- | --- |

10.

poziva k uporabi načela o dolžnosti skrbnega ravnanja za proizvajalce, ki želijo dati nanomateriale na trg, ter proizvajalce poziva k spoštovanju evropskega kodeksa ravnanja za odgovorno raziskovanje na področju nanoznanosti in nanotehnologije;

| 11. | posebej poziva Komisijo, naj preuči potrebi po pregledu uredbe REACH, med drugim glede:






  — | poenostavljene registracije za nanomateriale, proizvedene ali uvožene v količini, manjši od tone, |
| --- | --- | --- |

11.

posebej poziva Komisijo, naj preuči potrebi po pregledu uredbe REACH, med drugim glede:

—

poenostavljene registracije za nanomateriale, proizvedene ali uvožene v količini, manjši od tone,

| — | obravnave vseh nanomaterialov kot novih snovi, |
| --- | --- |

—

obravnave vseh nanomaterialov kot novih snovi,

| — | poročila o kemijski varnosti z oceno izpostavljenosti za vse registrirane nanomateriale, |
| --- | --- |

—

poročila o kemijski varnosti z oceno izpostavljenosti za vse registrirane nanomateriale,

| — | zahteve za obveščanje za vse nanomateriale, dane na trg kot takšne, v pripravkih ali v izdelkih; |
| --- | --- |

—

zahteve za obveščanje za vse nanomateriale, dane na trg kot takšne, v pripravkih ali v izdelkih;

| 12. | posebej poziva Komisijo, naj preuči potrebo po pregledu zakonodaje o odpadkih, med drugim glede:






  — | posebnega vnosa za nanomateriale na seznamu odpadkov iz Odločbe 2000/532/ES (23), |
| --- | --- | --- |

12.

posebej poziva Komisijo, naj preuči potrebo po pregledu zakonodaje o odpadkih, med drugim glede:

—

posebnega vnosa za nanomateriale na seznamu odpadkov iz Odločbe 2000/532/ES (23),

| — | revizije meril za sprejemanje odpadkov na odlagališčih iz Odločbe 2003/33/ES (24), |
| --- | --- |

—

revizije meril za sprejemanje odpadkov na odlagališčih iz Odločbe 2003/33/ES (24),

| — | revizije zadevnih mejnih vrednosti emisij za sežiganje odpadkov za dopolnitev meritev na podlagi mase z meritvami na podlagi števila delcev in/ali površine; |
| --- | --- |

—

revizije zadevnih mejnih vrednosti emisij za sežiganje odpadkov za dopolnitev meritev na podlagi mase z meritvami na podlagi števila delcev in/ali površine;

| 13. | poziva posebej Komisijo, naj presodi potrebo po reviziji mejnih vrednosti emisij in okoljskih standardov kakovosti v zakonodaji o zraku in vodi zaradi dopolnitve meritev na podlagi mase z meritvami na podlagi števila delcev in/ali površine, da bodo nanomateriali ustrezno obravnavani; |
| --- | --- |

13.

poziva posebej Komisijo, naj presodi potrebo po reviziji mejnih vrednosti emisij in okoljskih standardov kakovosti v zakonodaji o zraku in vodi zaradi dopolnitve meritev na podlagi mase z meritvami na podlagi števila delcev in/ali površine, da bodo nanomateriali ustrezno obravnavani;

| 14. | poudarja, da morajo Komisija in/ali države članice pri obravnavanju nanomaterialov zagotoviti polno skladnost z načeli zakonodaje Skupnosti o zdravju in varnosti delavcev ter izvajanje teh načel, vključno z ustreznim usposabljanjem strokovnjakov za zdravje in varnost, da bi preprečile potencialno nevarno izpostavljenost nanomaterialom; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da morajo Komisija in/ali države članice pri obravnavanju nanomaterialov zagotoviti polno skladnost z načeli zakonodaje Skupnosti o zdravju in varnosti delavcev ter izvajanje teh načel, vključno z ustreznim usposabljanjem strokovnjakov za zdravje in varnost, da bi preprečile potencialno nevarno izpostavljenost nanomaterialom;

| 15. | posebej poziva Komisijo, naj presodi potrebo po pregledu zakonodaje o varstvu delavcev, med drugim glede:






  — | uporabe nanomaterialov zgolj v zaprtih sistemih ali na druge načine, pri katerih je izključena izpostavljenost delavcev, dokler ni mogoče zanesljivo zaznati in nadzorovati izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

15.

posebej poziva Komisijo, naj presodi potrebo po pregledu zakonodaje o varstvu delavcev, med drugim glede:

—

uporabe nanomaterialov zgolj v zaprtih sistemih ali na druge načine, pri katerih je izključena izpostavljenost delavcev, dokler ni mogoče zanesljivo zaznati in nadzorovati izpostavljenosti,

| — | opredelitve jasne odgovornosti proizvajalcev in delodajalcev pri uporabi nanomaterialov, |
| --- | --- |

—

opredelitve jasne odgovornosti proizvajalcev in delodajalcev pri uporabi nanomaterialov,

| — | vprašanja, ali so obravnavani vsi načini izpostavljenosti (vdihavanje, stik s kožo in drugi); |
| --- | --- |

—

vprašanja, ali so obravnavani vsi načini izpostavljenosti (vdihavanje, stik s kožo in drugi);

| 16. | poziva Komisijo, naj do junija 2011 sestavi seznam različnih tipov in načinov uporabe nanomaterialov na evropskem trgu ter pri tem spoštuje utemeljene poslovne skrivnosti, kot so recepti, ter naj ta seznam objavi; nadalje poziva Komisijo, naj obenem tudi poroča o varnosti teh nanomaterialov; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj do junija 2011 sestavi seznam različnih tipov in načinov uporabe nanomaterialov na evropskem trgu ter pri tem spoštuje utemeljene poslovne skrivnosti, kot so recepti, ter naj ta seznam objavi; nadalje poziva Komisijo, naj obenem tudi poroča o varnosti teh nanomaterialov;

| 17. | znova poziva, naj se potrošnikom zagotovijo informacije o uporabi nanomaterialov v izdelkih za potrošnike; vse sestavine, ki so prisotne v snoveh, zmeseh ali izdelkih v obliki nanomaterialov, je treba jasno navesti na označbah izdelkov (na primer na seznamu sestavin je treba za imenom takih sestavin v oklepaju navesti besedo „nano“); |
| --- | --- |

17.

znova poziva, naj se potrošnikom zagotovijo informacije o uporabi nanomaterialov v izdelkih za potrošnike; vse sestavine, ki so prisotne v snoveh, zmeseh ali izdelkih v obliki nanomaterialov, je treba jasno navesti na označbah izdelkov (na primer na seznamu sestavin je treba za imenom takih sestavin v oklepaju navesti besedo „nano“);

| 18. | poziva k polnemu izvrševanju Direktive 2006/114/ES, da bi preprečili zavajajoče oglaševanje nanomaterialov; |
| --- | --- |

18.

poziva k polnemu izvrševanju Direktive 2006/114/ES, da bi preprečili zavajajoče oglaševanje nanomaterialov;

| 19. | poziva, naj se čim prej oblikujejo ustrezni protokoli testiranja in meroslovni standardi, da bi z uporabo multidisciplinarnega pristopa ocenili tveganja, povezana z nanomateriali, za delavce, potrošnike in okolje ter njihovo izpostavljenost nanomaterialom skozi njihov celoten življenjski cikel in tudi v primeru nesreč; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj se čim prej oblikujejo ustrezni protokoli testiranja in meroslovni standardi, da bi z uporabo multidisciplinarnega pristopa ocenili tveganja, povezana z nanomateriali, za delavce, potrošnike in okolje ter njihovo izpostavljenost nanomaterialom skozi njihov celoten življenjski cikel in tudi v primeru nesreč;

| 20. | poziva h korenitemu povečanju sredstev, namenjenih raziskavam okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vidikov nanomaterialov skozi njihov celoten življenjski cikel, na primer z ustanovitvijo posebnega evropskega sklada v sklopu sedmega okvirnega programa; nadalje posebej poziva Komisijo, naj pregleda merila za ocenjevanje v sedmem okvirnem programu, tako da bo sedmi okvirni program privabil in financiral veliko več raziskav za izboljšanje znanstvene metodologije pri ocenjevanju nanomaterialov; |
| --- | --- |

20.

poziva h korenitemu povečanju sredstev, namenjenih raziskavam okoljskih, zdravstvenih in varnostnih vidikov nanomaterialov skozi njihov celoten življenjski cikel, na primer z ustanovitvijo posebnega evropskega sklada v sklopu sedmega okvirnega programa; nadalje posebej poziva Komisijo, naj pregleda merila za ocenjevanje v sedmem okvirnem programu, tako da bo sedmi okvirni program privabil in financiral veliko več raziskav za izboljšanje znanstvene metodologije pri ocenjevanju nanomaterialov;

| 21. | poziva Komisijo, naj med državami članicami spodbuja usklajevanje in izmenjave na področju raziskav in razvoja, ocene tveganj, razvoja usmeritev in predpisov o nanomaterialih z uporabo obstoječih mehanizmov (npr. podskupina pristojnih organov REACH za nanomateriale) ali z uvedbo dodatnih mehanizmov, če je to potrebno; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj med državami članicami spodbuja usklajevanje in izmenjave na področju raziskav in razvoja, ocene tveganj, razvoja usmeritev in predpisov o nanomaterialih z uporabo obstoječih mehanizmov (npr. podskupina pristojnih organov REACH za nanomateriale) ali z uvedbo dodatnih mehanizmov, če je to potrebno;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj čim prej predlagajo oblikovanje stalnega in neodvisnega evropskega omrežja, zadolženega za nadzor nad nanotehnologijami in nanomateriali, ter programa temeljnih in uporabnih raziskav za ta nadzor (zlasti meroslovje, odkrivanje, strupenost in epidemiologija); |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj čim prej predlagajo oblikovanje stalnega in neodvisnega evropskega omrežja, zadolženega za nadzor nad nanotehnologijami in nanomateriali, ter programa temeljnih in uporabnih raziskav za ta nadzor (zlasti meroslovje, odkrivanje, strupenost in epidemiologija);

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo javno razpravo v vsej EU o nanotehnologijah in nanomaterialih ter o regulativnih vidikih nanomaterialov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj sprožijo javno razpravo v vsej EU o nanotehnologijah in nanomaterialih ter o regulativnih vidikih nanomaterialov;

| 24. | priznava, da je treba odstraniti ovire pri dostopu do patentov, zlasti za zelo mala, mala in srednja podjetja, ter hkrati poziva, naj bodo patentne pravice omejene na specifične načine uporabe ali proizvodne metode nanomaterialov ter naj se le izjemoma razširijo na same nanomateriale, saj bi to lahko zavrlo inovacije; |
| --- | --- |

24.

priznava, da je treba odstraniti ovire pri dostopu do patentov, zlasti za zelo mala, mala in srednja podjetja, ter hkrati poziva, naj bodo patentne pravice omejene na specifične načine uporabe ali proizvodne metode nanomaterialov ter naj se le izjemoma razširijo na same nanomateriale, saj bi to lahko zavrlo inovacije;

| 25. | meni, da je treba pravočasno oblikovati etične smernice, zlasti za nanomedicino, ki naj zahtevajo spoštovanje zasebnosti, svobodno in informirano soglasje, omejitve nezdravstvenih posegov na človeškem telesu, obenem pa naj spodbujajo to obetavno interdisciplinarno področje z uporabo naprednih tehnologij, kot sta molekularno slikanje in ugotavljanje bolezni, ki imajo lahko presenetljive koristi za zgodnje ugotavljanje bolezni ter pametno in učinkovito zdravljenje mnogih bolezni; poziva evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah, naj pripravi mnenje o tem vprašanju na podlagi svojega mnenja št. 21 z dne 17. januarja 2007 o etičnih vidikih nanomedicine ter upoštevajoč etično mnenje nacionalnih organov za etiko iz EU in delo mednarodnih organizacij, kot je UNESCO; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba pravočasno oblikovati etične smernice, zlasti za nanomedicino, ki naj zahtevajo spoštovanje zasebnosti, svobodno in informirano soglasje, omejitve nezdravstvenih posegov na človeškem telesu, obenem pa naj spodbujajo to obetavno interdisciplinarno področje z uporabo naprednih tehnologij, kot sta molekularno slikanje in ugotavljanje bolezni, ki imajo lahko presenetljive koristi za zgodnje ugotavljanje bolezni ter pametno in učinkovito zdravljenje mnogih bolezni; poziva evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah, naj pripravi mnenje o tem vprašanju na podlagi svojega mnenja št. 21 z dne 17. januarja 2007 o etičnih vidikih nanomedicine ter upoštevajoč etično mnenje nacionalnih organov za etiko iz EU in delo mednarodnih organizacij, kot je UNESCO;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo socialni razsežnosti razvoja nanotehnologije; nadalje meni, da je treba zagotoviti dejavno sodelovanje socialnih partnerjev, ki jih to zadeva, na čim zgodnejši stopnji; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo socialni razsežnosti razvoja nanotehnologije; nadalje meni, da je treba zagotoviti dejavno sodelovanje socialnih partnerjev, ki jih to zadeva, na čim zgodnejši stopnji;

| 27. | poziva Komisijo, naj presodi potrebo po pregledu zakonodaje, da se nanomateriali, ki nastanejo naključno kot stranski proizvodi v procesu sežiganja, obravnavajo na stroškovno učinkovit način; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj presodi potrebo po pregledu zakonodaje, da se nanomateriali, ki nastanejo naključno kot stranski proizvodi v procesu sežiganja, obravnavajo na stroškovno učinkovit način;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 426.

(2)  Mnenje o znanstvenih vidikih obstoječe in predlagane opredelitve glede proizvodov nanoznanosti in nanotehnologije; 29. november 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_012.pdf ter priložene informacije služb Komisije o mnenju odbora SCENIHR o znanstvenih vidikih obstoječe in predlagane opredelitve glede proizvodov nanoznanosti in nanotehnologije; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_oc_012.pdf Mnenje o primernosti uporabe metodologije za oceno tveganja v skladu z dokumenti s tehničnimi navodili za nove in obstoječe snovi pri oceni tveganja nanomaterialov; od 21. do 22. junija 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_010.pdf Spremenjeno mnenje (po javnem posvetovanju) o primernosti obstoječih metodologij za oceno možnih tveganj, povezanih s pridobljenimi in naključnimi proizvodi nanotehnologije; 10. marec 2006; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_003b.pdf Mnenje o oceni tveganja nanotehnoloških proizvodov; 19. januar 2009; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_023.pdf

(3)  Mnenje o varnosti nanomaterialov v kozmetičnih izdelkih; 18. december 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_123.pdf

(4)  Mnenje št. 21, 17. januar 2007.

(5)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(6)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(7)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(8)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(9)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

(10)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

(11)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

(12)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

(13)  UL L 268, 18.10.2003, str. 24.

(14)  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

(15)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(16)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

(17)  UL L 327, 22.12. 2000, str. 1.

(18)  UL L 114, 27.4.2006, str. 9.

(19)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(20)  Sporočilo Komisije z dne 2. februarja 2000 o previdnostnem načelu (KOM(2000)0001).

(21)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2009, Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0158.

(22)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2009, Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0171.

(23)  Odločba Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (UL L 226, 6.9.2000, str. 3).

(24)  Odločba Sveta 2003/33/ES z dne 19. decembra 2002 o določitvi meril in postopkov za sprejem odpadkov na odlagališčih na podlagi člena 16 in Priloge II k Direktivi 1999/31/ES (UL L 11, 16.1.2003, str. 27).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/90

---

Petek, 24. aprila 2009Letna razprava o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice

P6_TA(2009)0329

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o letni razpravi o napredku v letu 2008 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU)

2010/C 184 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 2, 6 in 39 Pogodbe EU ter členov 13, 17 do 22, 61 do 69, 255 in 286 Pogodbe ES, ki so poglavitna pravna podlaga za razvoj EU in Skupnosti kot območja svobode, varnosti in pravice,

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor za Svet (B6-0489/2008) in za Komisijo (B6-0494/2008), o katerih je potekala razprava na plenarnem zasedanju 17. decembra 2008,

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je deset let po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe:






  — | pravni red Evropske unije na področju pravice, svobode in varnosti bistveno bolj obsežen, s čimer se je potrdila izbira držav članic, da institucije Evropske unije v veliki meri vključijo v oblikovanje politik na tem področju, da se državljanom Evropske unije zagotovijo svoboda, varnost in pravica, |
| --- | --- | --- |

A.

ker je deset let po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe:

—

pravni red Evropske unije na področju pravice, svobode in varnosti bistveno bolj obsežen, s čimer se je potrdila izbira držav članic, da institucije Evropske unije v veliki meri vključijo v oblikovanje politik na tem področju, da se državljanom Evropske unije zagotovijo svoboda, varnost in pravica,

| — | večina državljanov EU – kot ugotavljajo redne raziskave Eurobarometra – vedno bolj prepričana, da imajo ukrepi na ravni EU dodano vrednost v primerjavi s tistimi, ki se sprejmejo le na nacionalni ravni, in ker dve tretjini državljanov podpirata ukrepe na ravni EU za podporo in varovanje temeljnih pravic (tudi otrokovih pravic) ter za boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter samo 18 % meni, da ukrepi na ravni EU niso prinesli dodatnih koristi, |
| --- | --- |

—

večina državljanov EU – kot ugotavljajo redne raziskave Eurobarometra – vedno bolj prepričana, da imajo ukrepi na ravni EU dodano vrednost v primerjavi s tistimi, ki se sprejmejo le na nacionalni ravni, in ker dve tretjini državljanov podpirata ukrepe na ravni EU za podporo in varovanje temeljnih pravic (tudi otrokovih pravic) ter za boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter samo 18 % meni, da ukrepi na ravni EU niso prinesli dodatnih koristi,

| B. | ker omenjeni pozitivni dejavniki ne morejo izravnati:






  — | ohranjanja pravne slabosti in zapletenosti postopkov sprejemanja odločitev v EU, zlasti na področju, kot je policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki na ravni EU nima ustreznega demokratičnega in sodnega nadzora, |
| --- | --- | --- |

B.

ker omenjeni pozitivni dejavniki ne morejo izravnati:

—

ohranjanja pravne slabosti in zapletenosti postopkov sprejemanja odločitev v EU, zlasti na področju, kot je policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, ki na ravni EU nima ustreznega demokratičnega in sodnega nadzora,

| — | odpora večine držav članic do krepitve politik, ki so povezane s temeljnimi pravicami in pravicami državljanov; obenem se zdi vedno bolj pomembno tudi osredotočanje na čezmejne zadeve, da se preprečijo dvojna merila v isti državi članici, |
| --- | --- |

—

odpora večine držav članic do krepitve politik, ki so povezane s temeljnimi pravicami in pravicami državljanov; obenem se zdi vedno bolj pomembno tudi osredotočanje na čezmejne zadeve, da se preprečijo dvojna merila v isti državi članici,

| — | stalne potrebe, da se še naprej razvija in ustrezno izvaja skupna politika EU o priseljevanju in azilu, ki je v zaostanku za sprejetim časovnim načrtom v haškem programu in evropskem paktu o priseljevanju in azilu, |
| --- | --- |

—

stalne potrebe, da se še naprej razvija in ustrezno izvaja skupna politika EU o priseljevanju in azilu, ki je v zaostanku za sprejetim časovnim načrtom v haškem programu in evropskem paktu o priseljevanju in azilu,

| — | težav, s katerimi se sooča Komisija pri zagotavljanju pravočasnega in pravilnega izvajanja velikega dela zakonodaje Skupnosti, ki je bila sprejeta pred kratkim, ter hkratnem obvladovanju velikega obsega dopisov, pritožb in rastočega števila zadev, povezanih s kršitvami, |
| --- | --- |

—

težav, s katerimi se sooča Komisija pri zagotavljanju pravočasnega in pravilnega izvajanja velikega dela zakonodaje Skupnosti, ki je bila sprejeta pred kratkim, ter hkratnem obvladovanju velikega obsega dopisov, pritožb in rastočega števila zadev, povezanih s kršitvami,

| — | potrebe po obsežnejšem sodelovanju Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri ocenjevanju resničnega vpliva zakonodaje EU na terenu, |
| --- | --- |

—

potrebe po obsežnejšem sodelovanju Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri ocenjevanju resničnega vpliva zakonodaje EU na terenu,

| — | še vedno ne dovolj razvitega omrežja predstavnikov civilne družbe in zainteresiranih strani v vsaki politiki o območju svobode, varnosti in pravice; opozoriti velja, da so se ministri za pravosodje držav članic šele pred kratkim odločili za oblikovanje omrežja, ki je namenjeno medsebojni krepitvi nacionalnih zakonodaj, in da bi bilo treba enako storiti tudi na drugih področjih, ki zadevajo območje svobode, varnosti in pravice, |
| --- | --- |

—

še vedno ne dovolj razvitega omrežja predstavnikov civilne družbe in zainteresiranih strani v vsaki politiki o območju svobode, varnosti in pravice; opozoriti velja, da so se ministri za pravosodje držav članic šele pred kratkim odločili za oblikovanje omrežja, ki je namenjeno medsebojni krepitvi nacionalnih zakonodaj, in da bi bilo treba enako storiti tudi na drugih področjih, ki zadevajo območje svobode, varnosti in pravice,

| — | dejstva, da se sodelovanje razvija počasi celo med agencijami EU ter da obstaja tveganje, da bo položaj postal še bolj zapleten zaradi povečanja števila drugih organov z operativnimi nalogami na ravni EU, |
| --- | --- |

—

dejstva, da se sodelovanje razvija počasi celo med agencijami EU ter da obstaja tveganje, da bo položaj postal še bolj zapleten zaradi povečanja števila drugih organov z operativnimi nalogami na ravni EU,

| C. | ker je treba opozoriti na:






  — | previdno stališče, ki sta ga vedno zavzela Svet in Komisija po tem, ko je Parlament sprejel resolucijo z dne 25. septembra 2008 o letni razpravi o napredku v letu 2007 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU) (1), ter med razpravami na plenarnem zasedanju decembra 2008 o varstvu temeljnih pravic v Evropski uniji in o napredku v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, |
| --- | --- | --- |

C.

ker je treba opozoriti na:

—

previdno stališče, ki sta ga vedno zavzela Svet in Komisija po tem, ko je Parlament sprejel resolucijo z dne 25. septembra 2008 o letni razpravi o napredku v letu 2007 v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice (člena 2 in 39 Pogodbe EU) (1), ter med razpravami na plenarnem zasedanju decembra 2008 o varstvu temeljnih pravic v Evropski uniji in o napredku v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice,

| — | podporo, ki so jo nacionalni parlamenti namenili širšemu medparlamentarnemu sodelovanju, zlasti glede območja svobode, varnosti in pravice, kar dokazujejo njihovi prispevki za splošno razpravo in ob posebnih priložnostih, kot glede revizije pravil EU o preglednosti, Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2), nove zakonodaje EU o evidenci imen letalskih potnikov (3), izvajanja Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (4), ocene Direktive Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (5) ter glede izvajanja pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah, |
| --- | --- |

—

podporo, ki so jo nacionalni parlamenti namenili širšemu medparlamentarnemu sodelovanju, zlasti glede območja svobode, varnosti in pravice, kar dokazujejo njihovi prispevki za splošno razpravo in ob posebnih priložnostih, kot glede revizije pravil EU o preglednosti, Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (2), nove zakonodaje EU o evidenci imen letalskih potnikov (3), izvajanja Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (4), ocene Direktive Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (5) ter glede izvajanja pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah,

| 1. | poziva države članice, ki še niso ratificirale Lizbonske pogodbe, naj to čim prej storijo, saj se s to pogodbo presežejo pomembnejše pomanjkljivosti območja svobode, varnosti in pravice, in sicer z:






  — | oblikovanjem skladnejšega, preglednejšega in pravno dobro premišljenega okvira, |
| --- | --- | --- |

1.

poziva države članice, ki še niso ratificirale Lizbonske pogodbe, naj to čim prej storijo, saj se s to pogodbo presežejo pomembnejše pomanjkljivosti območja svobode, varnosti in pravice, in sicer z:

—

oblikovanjem skladnejšega, preglednejšega in pravno dobro premišljenega okvira,

| — | krepitvijo varstva temeljnih pravic s tem, ko dobi Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju „Listina“) zavezujoč pravni značaj in se EU omogoči, da pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

krepitvijo varstva temeljnih pravic s tem, ko dobi Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju „Listina“) zavezujoč pravni značaj in se EU omogoči, da pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | dajanjem več odgovornosti državljanom Unije in civilni družbi, in sicer tako, da se jih vključuje v zakonodajni proces in se jim zagotavlja večji dostop do Sodišča Evropskih skupnosti, |
| --- | --- |

—

dajanjem več odgovornosti državljanom Unije in civilni družbi, in sicer tako, da se jih vključuje v zakonodajni proces in se jim zagotavlja večji dostop do Sodišča Evropskih skupnosti,

| — | vključevanjem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v ocenjevanje politik EU, zaradi česar bodo evropska in nacionalne uprave bolj odgovorne; |
| --- | --- |

—

vključevanjem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v ocenjevanje politik EU, zaradi česar bodo evropska in nacionalne uprave bolj odgovorne;

| 2. | poziva Evropski svet, Svet in Komisijo, naj:






  (a) | formalno vključijo novoizvoljeni Evropski parlament v sprejemanje naslednjega večletnega programa območja svobode, varnosti in pravice za obdobje 2010-2014, saj naj bi ta program – po tem, ko bo začela veljati Lizbonska pogodba – izvajala predvsem Svet in Parlament preko postopka soodločanja; ker bi moral takšen večletni program tudi močno presegati predloge iz poročil neformalne posvetovalne skupine na visoki ravni pri Svetu (t.i. Future Group), bi bilo treba vključiti tudi nacionalne parlamente, saj bi morali ti prevzeti bistveno vlogo pri oblikovanju prednostnih nalog in njihovem izvajanju na nacionalni ravni; |
| --- | --- | --- |

2.

poziva Evropski svet, Svet in Komisijo, naj:

(a)

formalno vključijo novoizvoljeni Evropski parlament v sprejemanje naslednjega večletnega programa območja svobode, varnosti in pravice za obdobje 2010-2014, saj naj bi ta program – po tem, ko bo začela veljati Lizbonska pogodba – izvajala predvsem Svet in Parlament preko postopka soodločanja; ker bi moral takšen večletni program tudi močno presegati predloge iz poročil neformalne posvetovalne skupine na visoki ravni pri Svetu (t.i. Future Group), bi bilo treba vključiti tudi nacionalne parlamente, saj bi morali ti prevzeti bistveno vlogo pri oblikovanju prednostnih nalog in njihovem izvajanju na nacionalni ravni;

| (b) | se osredotočijo na prihodnji večletni program in predvsem na izboljšanje temeljnih pravic in pravic državljanov, kot je nedavno priporočil Parlament v svoji resoluciji z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (6), in sicer z razvijanjem ciljev in načel iz listine, ki so jo institucije razglasile leta 2000 v Nici in ponovno 12. decembra 2007 v Strasbourgu; |
| --- | --- |

(b)

se osredotočijo na prihodnji večletni program in predvsem na izboljšanje temeljnih pravic in pravic državljanov, kot je nedavno priporočil Parlament v svoji resoluciji z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (6), in sicer z razvijanjem ciljev in načel iz listine, ki so jo institucije razglasile leta 2000 v Nici in ponovno 12. decembra 2007 v Strasbourgu;

| 3. | meni, da je nujno in primerno, da Komisija:






  (a) | sprejme nujne pobude za izboljšanje varstva pravic državljanov, kot so varstvo podatkov, pravice do diplomatskega in konzularnega varstva ter svobode gibanja in prebivanja; |
| --- | --- | --- |

3.

meni, da je nujno in primerno, da Komisija:

(a)

sprejme nujne pobude za izboljšanje varstva pravic državljanov, kot so varstvo podatkov, pravice do diplomatskega in konzularnega varstva ter svobode gibanja in prebivanja;

| (b) | razvije mehanizem za zagotavljanje obsežnejšega sodelovanja državljanov pri opredeljevanju vsebine državljanstva Unije z razvijanjem mehanizmov posvetovanja in podpiranjem omrežij zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(b)

razvije mehanizem za zagotavljanje obsežnejšega sodelovanja državljanov pri opredeljevanju vsebine državljanstva Unije z razvijanjem mehanizmov posvetovanja in podpiranjem omrežij zainteresiranih strani;

| (c) | predloži popoln program ukrepov EU, s katerimi se okrepijo procesne pravice obtožencev in jamstva, ki so potrebna v fazah pred začetkom in po koncu sojenja, zlasti, ko gre za osebe, ki niso državljani zadevne države, ter bolj splošno, naj razvije preverjanje kazenskopravnih in varnostnih ukrepov EU, kar zadeva varstvo pravic državljanov; |
| --- | --- |

(c)

predloži popoln program ukrepov EU, s katerimi se okrepijo procesne pravice obtožencev in jamstva, ki so potrebna v fazah pred začetkom in po koncu sojenja, zlasti, ko gre za osebe, ki niso državljani zadevne države, ter bolj splošno, naj razvije preverjanje kazenskopravnih in varnostnih ukrepov EU, kar zadeva varstvo pravic državljanov;

| (d) | redno zbira in razširja vse pomembne nepristranske podatke o razvoju glavnih politik, povezanih z območjem svobode, varnosti in pravice, kot na primer o migracijskih tokovih, razvoju organiziranega kriminala in zlasti terorizma (glej oceno nevarnosti organiziranega kriminala v EU (OCTA) in poročilo o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2008 (TE-SAT), ki ju je pripravil Europol); |
| --- | --- |

(d)

redno zbira in razširja vse pomembne nepristranske podatke o razvoju glavnih politik, povezanih z območjem svobode, varnosti in pravice, kot na primer o migracijskih tokovih, razvoju organiziranega kriminala in zlasti terorizma (glej oceno nevarnosti organiziranega kriminala v EU (OCTA) in poročilo o stanju in trendih na področju terorizma v EU za leto 2008 (TE-SAT), ki ju je pripravil Europol);

| (e) | čim prej predstavi manjkajoče pravne instrumente o drugih kategorijah delavcev iz tretjih držav, upravičenih do „modre karte EU“, kot so sezonski delavci, premeščenci znotraj podjetja in plačani pripravniki, ter o mandatu Frontexa; zlasti zagotovi, da razpolaga Frontex z ustreznimi sredstvi za dosego svojih ciljev ter da Parlament obvešča o vsem, kar zadeva pogajanja o sporazumih na področju priseljevanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(e)

čim prej predstavi manjkajoče pravne instrumente o drugih kategorijah delavcev iz tretjih držav, upravičenih do „modre karte EU“, kot so sezonski delavci, premeščenci znotraj podjetja in plačani pripravniki, ter o mandatu Frontexa; zlasti zagotovi, da razpolaga Frontex z ustreznimi sredstvi za dosego svojih ciljev ter da Parlament obvešča o vsem, kar zadeva pogajanja o sporazumih na področju priseljevanja s tretjimi državami;

| (f) | oblikuje evropsko politiko notranje varnosti, ki naj dopolnjuje nacionalne varnostne načrte, da bi si državljani Unije in nacionalni parlamenti lahko jasno predstavljali, kakšna je dodana vrednost ukrepov EU; še posebej naj okrepi politiko EU, ki zadeva boj proti nekaterim vrstam organiziranega kriminala, kot so trgovina z ljudmi, spolno izkoriščanje otrok in korupcija, s prejemanjem učinkovitih ukrepov in uporabo vseh razpoložljivih orodij za sodelovanje, da se dosežejo merljivi rezultati, tudi ukrepov za sprejetje zakonodajnega instrumenta o zaplembi finančnih sredstev in lastnine kriminalnih organizacij ter o tem, da jih je treba uporabiti v socialne namene; |
| --- | --- |

(f)

oblikuje evropsko politiko notranje varnosti, ki naj dopolnjuje nacionalne varnostne načrte, da bi si državljani Unije in nacionalni parlamenti lahko jasno predstavljali, kakšna je dodana vrednost ukrepov EU; še posebej naj okrepi politiko EU, ki zadeva boj proti nekaterim vrstam organiziranega kriminala, kot so trgovina z ljudmi, spolno izkoriščanje otrok in korupcija, s prejemanjem učinkovitih ukrepov in uporabo vseh razpoložljivih orodij za sodelovanje, da se dosežejo merljivi rezultati, tudi ukrepov za sprejetje zakonodajnega instrumenta o zaplembi finančnih sredstev in lastnine kriminalnih organizacij ter o tem, da jih je treba uporabiti v socialne namene;

| (g) | še naprej izvaja načelo medsebojnega priznavanja sodnih odločitev tako s področij civilnega kot kazenskega prava v vseh fazah sodnega postopka, zlasti kar zadeva kazensko pravo, da se zagotovi sistem priznavanja in medsebojnega sprejemanja dokazov v vsej EU ob kar največjem spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

(g)

še naprej izvaja načelo medsebojnega priznavanja sodnih odločitev tako s področij civilnega kot kazenskega prava v vseh fazah sodnega postopka, zlasti kar zadeva kazensko pravo, da se zagotovi sistem priznavanja in medsebojnega sprejemanja dokazov v vsej EU ob kar največjem spoštovanju temeljnih pravic;

| (h) | dopolnjuje razvoj medsebojnega priznavanja z vrsto ukrepov, ki bodo okrepili medsebojno zaupanje, še posebej z razvojem določene stopnje približevanja materialnega in procesnega kazenskega prava, procesnih pravic, izboljševanjem medsebojnega ocenjevanja delovanja sodnih sistemom in izboljševanjem načinov za razvijanje medsebojnega zaupanja v okviru pravosodnih poklicev, kot je na primer večanje sodniškega usposabljanja in podpora mrežnemu povezovanju; |
| --- | --- |

(h)

dopolnjuje razvoj medsebojnega priznavanja z vrsto ukrepov, ki bodo okrepili medsebojno zaupanje, še posebej z razvojem določene stopnje približevanja materialnega in procesnega kazenskega prava, procesnih pravic, izboljševanjem medsebojnega ocenjevanja delovanja sodnih sistemom in izboljševanjem načinov za razvijanje medsebojnega zaupanja v okviru pravosodnih poklicev, kot je na primer večanje sodniškega usposabljanja in podpora mrežnemu povezovanju;

| (i) | vzpostavi pregledno in učinkovito zunanjo strategijo EU za območje svobode, varnosti in pravice, ki bo temeljila na verodostojni politiki, zlasti, kjer ima Skupnost izključne pristojnosti, na primer pri sporazumih o ponovnem sprejemu, varovanju zunanjih meja in vizumskih politikah (kot v primeru programa ZDA za odpravo vizumov); |
| --- | --- |

(i)

vzpostavi pregledno in učinkovito zunanjo strategijo EU za območje svobode, varnosti in pravice, ki bo temeljila na verodostojni politiki, zlasti, kjer ima Skupnost izključne pristojnosti, na primer pri sporazumih o ponovnem sprejemu, varovanju zunanjih meja in vizumskih politikah (kot v primeru programa ZDA za odpravo vizumov);

| (j) | pozove Svet, naj se redno posvetuje s Parlamentom, tudi v primeru mednarodnih sporazumov, ki obravnavajo pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah, saj je sedanje zavračanje Sveta, da bi to storil, v nasprotju z načelom lojalnega sodelovanja in demokratično odgovornostjo EU; poziva še posebej Komisijo, naj predstavi merila za razvoj prave evropske politike o sporazumih s tretjimi državami o medsebojni pravni pomoči ali o izročitvah na področju kazenski zadev, pri čemer naj upošteva načelo nediskriminacije med državljani EU in državljani zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

(j)

pozove Svet, naj se redno posvetuje s Parlamentom, tudi v primeru mednarodnih sporazumov, ki obravnavajo pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah, saj je sedanje zavračanje Sveta, da bi to storil, v nasprotju z načelom lojalnega sodelovanja in demokratično odgovornostjo EU; poziva še posebej Komisijo, naj predstavi merila za razvoj prave evropske politike o sporazumih s tretjimi državami o medsebojni pravni pomoči ali o izročitvah na področju kazenski zadev, pri čemer naj upošteva načelo nediskriminacije med državljani EU in državljani zadevnih tretjih držav;

| (k) | uvede posebno zakonodajo, s katero se zagotavlja diplomatsko in konzularno varstvo za vse državljane EU, ne glede na to, ali ima zadevna država članica predstavništvo na ozemlju tretje države; |
| --- | --- |

(k)

uvede posebno zakonodajo, s katero se zagotavlja diplomatsko in konzularno varstvo za vse državljane EU, ne glede na to, ali ima zadevna država članica predstavništvo na ozemlju tretje države;

| (l) | predloži nove predloge, da se doseže skladnost s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti o varstvu temeljnih pravic v primeru zamrznitve premoženja fizičnih in pravnih oseb, tudi v zvezi s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti, povezanimi z osebami iz Prilog sklepov Sveta o izvajanju člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (7); |
| --- | --- |

(l)

predloži nove predloge, da se doseže skladnost s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti o varstvu temeljnih pravic v primeru zamrznitve premoženja fizičnih in pravnih oseb, tudi v zvezi s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti, povezanimi z osebami iz Prilog sklepov Sveta o izvajanju člena 2(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (7);

| (m) | okrepi medsebojno zaupanje in solidarnost med upravami držav članic, in sicer tako, da






  — | v sodelovanju s Svetom Evrope določi višje standarde kakovosti tako pravosodnega (8) kot policijskega sodelovanja; |
| --- | --- | --- |

(m)

okrepi medsebojno zaupanje in solidarnost med upravami držav članic, in sicer tako, da

—

v sodelovanju s Svetom Evrope določi višje standarde kakovosti tako pravosodnega (8) kot policijskega sodelovanja;

| — | okrepi in demokratizira mehanizme medsebojnega ocenjevanja, ki so že bili predvideni pri schengenskem sodelovanju in pri boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

—

okrepi in demokratizira mehanizme medsebojnega ocenjevanja, ki so že bili predvideni pri schengenskem sodelovanju in pri boju proti terorizmu;

| — | razširi model medsebojnega ocenjevanja in pomoči med državami članicami, ki je bil oblikovan za schengenski sporazum, na vse politike območja svobode, varnosti in pravice, kjer to zadeva državljane drugih držav članic ali tretjih držav (na primer na migracijske politike in politike integracije, pa tudi na izvajanje programov za boj proti terorizmu ali za preprečevanje radikalizacije); |
| --- | --- |

—

razširi model medsebojnega ocenjevanja in pomoči med državami članicami, ki je bil oblikovan za schengenski sporazum, na vse politike območja svobode, varnosti in pravice, kjer to zadeva državljane drugih držav članic ali tretjih držav (na primer na migracijske politike in politike integracije, pa tudi na izvajanje programov za boj proti terorizmu ali za preprečevanje radikalizacije);

| (n) | oblikuje obsežnejše usklajevanje in dopolnjevanje med obstoječimi agencijami EU in tistimi, ki bodo šele nastale, kot so Europol, Eurojust, Frontex in Cepol, saj bi morali ti organi preseči svoje nedozorelo in negotovo sodelovanje ter vzpostaviti tesnejše stike z ustreznimi nacionalnimi službami z doseganjem višjih standardov učinkovitosti in varnosti ter tako, da so bolj odgovorni in pregledni pred Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

(n)

oblikuje obsežnejše usklajevanje in dopolnjevanje med obstoječimi agencijami EU in tistimi, ki bodo šele nastale, kot so Europol, Eurojust, Frontex in Cepol, saj bi morali ti organi preseči svoje nedozorelo in negotovo sodelovanje ter vzpostaviti tesnejše stike z ustreznimi nacionalnimi službami z doseganjem višjih standardov učinkovitosti in varnosti ter tako, da so bolj odgovorni in pregledni pred Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti;

| (o) | še naprej stalno razvija in krepi skupno politiko Unije o upravljanju meja EU ter poudarja, da je treba čim prej opredeliti globalno strukturo strategije o mejah EU, pa tudi načine, kako bi morali vsi zadevni programi in projekti medsebojno vplivati in delovati kot celota, da bi kar najbolj izkoristili njihovo medsebojno delovanje in preprečili podvajanje in neskladnosti; |
| --- | --- |

(o)

še naprej stalno razvija in krepi skupno politiko Unije o upravljanju meja EU ter poudarja, da je treba čim prej opredeliti globalno strukturo strategije o mejah EU, pa tudi načine, kako bi morali vsi zadevni programi in projekti medsebojno vplivati in delovati kot celota, da bi kar najbolj izkoristili njihovo medsebojno delovanje in preprečili podvajanje in neskladnosti;

| 4. | poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za dokončanje zadevnih projektov in zagotovi, da začneta čim prej delovati vizumski informacijski sistem (VIS) in druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II); |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za dokončanje zadevnih projektov in zagotovi, da začneta čim prej delovati vizumski informacijski sistem (VIS) in druga generacija schengenskega informacijskega sistema (SIS II);

| 5. | priporoča, da Komisija ne prenagljeno predstavlja zakonodajnih predlogov za uvedbo novih sistemov, zlasti sistema vstopa/izstopa, dokler ne začneta delovati sistema VIS in SIS II; se zavzema za ocenitev dejanske potrebe po takem sistemu, saj se očitno prekriva z nizom že delujočih sistemov; meni, da je nujno preučiti vse potrebne spremembe obstoječih sistemov in zagotoviti primerno oceno dejanskih stroškov celotnega postopka; |
| --- | --- |

5.

priporoča, da Komisija ne prenagljeno predstavlja zakonodajnih predlogov za uvedbo novih sistemov, zlasti sistema vstopa/izstopa, dokler ne začneta delovati sistema VIS in SIS II; se zavzema za ocenitev dejanske potrebe po takem sistemu, saj se očitno prekriva z nizom že delujočih sistemov; meni, da je nujno preučiti vse potrebne spremembe obstoječih sistemov in zagotoviti primerno oceno dejanskih stroškov celotnega postopka;

| 6. | poziva Komisijo, naj v svoj predlog večletnega programa vključi zgoraj navedena priporočila in priporočila, ki jih je Parlament predložil v navedenih resolucijah z dne 25. septembra 2008 in 14. januarja 2009, pa tudi naslednjih resolucijah:






  — | resoluciji z dne 2. aprila 2009 o težavah in perspektivah v zvezi z državljanstvom Unije (9), |
| --- | --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v svoj predlog večletnega programa vključi zgoraj navedena priporočila in priporočila, ki jih je Parlament predložil v navedenih resolucijah z dne 25. septembra 2008 in 14. januarja 2009, pa tudi naslednjih resolucijah:

—

resoluciji z dne 2. aprila 2009 o težavah in perspektivah v zvezi z državljanstvom Unije (9),

| — | resoluciji z dne 27. septembra 2007 o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (10), |
| --- | --- |

—

resoluciji z dne 27. septembra 2007 o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (10),

| — | resoluciji z dne 10. marca 2009 o nadaljnjih ukrepih pri upravljanju meja v Evropski uniji in podobne izkušnje tretjih držav (11), in |
| --- | --- |

—

resoluciji z dne 10. marca 2009 o nadaljnjih ukrepih pri upravljanju meja v Evropski uniji in podobne izkušnje tretjih držav (11), in

| — | resoluciji z dne 10. marca 2009 o prihodnosti skupnega evropskega azilnega sistema (12), |
| --- | --- |

—

resoluciji z dne 10. marca 2009 o prihodnosti skupnega evropskega azilnega sistema (12),

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0458.

(2)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

(3)  Predlog Okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence podatkov o potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona (KOM(2007)0654).

(4)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(5)  UL L 31, 6.2.2003, str. 18.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0019.

(7)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70.

(8)  Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu o kakovosti kazenskega pravosodja in usklajenosti kazenske zakonodaje v državah članicah (OJ C 304 E, 1.12.2005, str. 109).

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0204.

(10)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 317.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0085.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0087.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/94

---

Petek, 24. aprila 2009Zaključki vrha G20

P6_TA(2009)0330

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o vrhu skupine G20 v Londonu 2. aprila 2009

2010/C 184 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju izjave voditeljev (Svetovni načrt za gospodarsko oživitev in reformo) srečanja na vrhu skupine dvajsetih (G20) v Londonu in njihovih izjav o krepitvi finančnega sistema in zagotovitvi virov prek mednarodnih finančnih institucij, z dne 2. aprila 2009,

ob upoštevanju poročila o napredku o jurisdikcijah, ki ga je pripravil svetovni forum OECD, pri izvajanju mednarodno dogovorjenega davčnega standarda, ki določa izmenjavo informacij na zahtevo v vseh davčnih zadevah za administracijo in izvrševanje nacionalne davčne zakonodaje, z dne 2. aprila 2009,

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta 19. in 20. marca 2009,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2009 z naslovom Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva (KOM(2009)0114),

ob upoštevanju poročila z dne 25. februarja 2009 skupine na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008 z naslovom Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje (KOM(2008)0706),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva (1),

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 8. aprila 2009 z naslovom Podpora državam v razvoju pri obvladovanju krize (KOM(2009)0160),

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada z naslovom „Posledice svetovne finančne krize za države z nizkim prihodkom“ iz marca 2009,

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov in zaveze držav članic EU o zagotovitvi pomoči za boj proti lakoti in revščini,

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje z naslovom „Iz krize – priložnost“ z dne 16. februarja 2009, v katerem se skupina G20 spodbuja k pripravi „globalnega zelenega New Deala“,

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela in Mednarodnega instituta za delavske študije z naslovom „Finančna in gospodarska kriza: perspektiva za dostojno delo“ z dne 24. marca 2009, v katerem se skupina G20 spodbuja, naj pripravi usklajen spodbujevalni sveženj, namenjen socialni zaščiti in ustvarjanju delovnih mest,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker se svetovna recesija poglablja in nobena država ali gospodarski sektor ne more pričakovati, da se ji bo izognil, in ker gospodarska uspešnost po svetu v letu 2009 hitro pada in se v letu 2010 po najbolj optimističnih napovedih pričakuje le počasno oživljanje, |
| --- | --- |

A.

ker se svetovna recesija poglablja in nobena država ali gospodarski sektor ne more pričakovati, da se ji bo izognil, in ker gospodarska uspešnost po svetu v letu 2009 hitro pada in se v letu 2010 po najbolj optimističnih napovedih pričakuje le počasno oživljanje,

| B. | ker se posledice finančne krize v realnem gospodarstvu izražajo kot izjemne gospodarske razmere, ki zahtevajo pravočasne, usmerjene, začasne in sorazmerne ukrepe ter odločitve, da bi se našla rešitev za svetovno situacijo na področju gospodarstva in zaposlovanja brez primere, |
| --- | --- |

B.

ker se posledice finančne krize v realnem gospodarstvu izražajo kot izjemne gospodarske razmere, ki zahtevajo pravočasne, usmerjene, začasne in sorazmerne ukrepe ter odločitve, da bi se našla rešitev za svetovno situacijo na področju gospodarstva in zaposlovanja brez primere,

| C. | ker so glavni izzivi v boju z recesijo mednarodnega in evropskega gospodarstva pomanjkanje zaupanja na finančnih trgih in trgih kapitala, naraščajoča brezposelnost in zmanjšanje mednarodne trgovine, |
| --- | --- |

C.

ker so glavni izzivi v boju z recesijo mednarodnega in evropskega gospodarstva pomanjkanje zaupanja na finančnih trgih in trgih kapitala, naraščajoča brezposelnost in zmanjšanje mednarodne trgovine,

| D. | ker bi sedanjo recesijo morali izkoristiti kot priložnost za spodbujanje lizbonskih in göteborških ciljev ter mednarodne zaveze za boj proti nezaposlenosti ter podnebnim spremembam in za zmanjšanje porabe energije, |
| --- | --- |

D.

ker bi sedanjo recesijo morali izkoristiti kot priložnost za spodbujanje lizbonskih in göteborških ciljev ter mednarodne zaveze za boj proti nezaposlenosti ter podnebnim spremembam in za zmanjšanje porabe energije,

| E. | ker Svetovni načrt za gospodarsko oživitev in reformo zajema naslednje cilje: (1) povrnitev zaupanja, rasti in zaposlovanja, (2) obnovitev finančnega sistema s ponovno vzpostavitvijo posojilnih dejavnosti, (3) okrepitev finančnih predpisov in obnovitev zaupanja, (4) financiranje in reforma mednarodnih finančnih ustanov, da bi premostili krizo in preprečili nove krize, (5) spodbujanje svetovne trgovine in naložb ter zavračanje protekcionizma in spodbujanje blaginje ter (6) razvoj vključujočega, okolju prijaznega in trajnostnega gospodarstva, |
| --- | --- |

E.

ker Svetovni načrt za gospodarsko oživitev in reformo zajema naslednje cilje: (1) povrnitev zaupanja, rasti in zaposlovanja, (2) obnovitev finančnega sistema s ponovno vzpostavitvijo posojilnih dejavnosti, (3) okrepitev finančnih predpisov in obnovitev zaupanja, (4) financiranje in reforma mednarodnih finančnih ustanov, da bi premostili krizo in preprečili nove krize, (5) spodbujanje svetovne trgovine in naložb ter zavračanje protekcionizma in spodbujanje blaginje ter (6) razvoj vključujočega, okolju prijaznega in trajnostnega gospodarstva,

| F. | ker je mednarodno usklajevanje bistveno za oživitev in poznejšo obnovitev svetovnega gospodarstva, |
| --- | --- |

F.

ker je mednarodno usklajevanje bistveno za oživitev in poznejšo obnovitev svetovnega gospodarstva,

| G. | ker se je izkazalo, da članstvo v evroobmočju krepi gospodarsko stabilnost v zadevnih državah članicah zaradi njihovih prizadevanj, da izpolnjujejo maastrichtska merila ter izvajajo pakt stabilnosti in rasti, pa tudi zaradi tega, ker so zaščitene pred nihanjem tečajev, |
| --- | --- |

G.

ker se je izkazalo, da članstvo v evroobmočju krepi gospodarsko stabilnost v zadevnih državah članicah zaradi njihovih prizadevanj, da izpolnjujejo maastrichtska merila ter izvajajo pakt stabilnosti in rasti, pa tudi zaradi tega, ker so zaščitene pred nihanjem tečajev,

| H. | ker se več držav članic srečuje z velikimi težavami v plačilni bilanci, tako da so bile nekatere od teh primorane prositi za pomoč Mednarodni denarni sklad in EU, |
| --- | --- |

H.

ker se več držav članic srečuje z velikimi težavami v plačilni bilanci, tako da so bile nekatere od teh primorane prositi za pomoč Mednarodni denarni sklad in EU,

| I. | ker morajo razvojni cilji tisočletja, zlasti izkoreninjenje skrajne revščine in lakote, spodbuditi sodelovanje med državami AKP in EU v okviru sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, |
| --- | --- |

I.

ker morajo razvojni cilji tisočletja, zlasti izkoreninjenje skrajne revščine in lakote, spodbuditi sodelovanje med državami AKP in EU v okviru sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja,

| J. | ker so nekatere države donatorice zaradi finančne krize zmanjšale finančne prispevke za uradno razvojno pomoč, namenjeno državam v razvoju, in ogrozile razvojne cilje tisočletja, |
| --- | --- |

J.

ker so nekatere države donatorice zaradi finančne krize zmanjšale finančne prispevke za uradno razvojno pomoč, namenjeno državam v razvoju, in ogrozile razvojne cilje tisočletja,

| K. | ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovega prihodka v tuji valuti, ter se zaradi finančne krize zmanjšujejo izvoz iz mnogih držav v razvoju in tokovi nakazil v te države, dostop do posojil in tuje neposredne naložbe, cene blaga pa padajo, |
| --- | --- |

K.

ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovega prihodka v tuji valuti, ter se zaradi finančne krize zmanjšujejo izvoz iz mnogih držav v razvoju in tokovi nakazil v te države, dostop do posojil in tuje neposredne naložbe, cene blaga pa padajo,

| L. | ker offshore središča delujejo na način, ki omogoča nezakonito izogibanje davčnim in finančnim predpisom in utaje, |
| --- | --- |

L.

ker offshore središča delujejo na način, ki omogoča nezakonito izogibanje davčnim in finančnim predpisom in utaje,

| M. | ker se rast v mednarodni trgovini upočasnjuje zaradi pomanjkanja posojil in financ ter splošne upočasnitve svetovnega gospodarstva, |
| --- | --- |

M.

ker se rast v mednarodni trgovini upočasnjuje zaradi pomanjkanja posojil in financ ter splošne upočasnitve svetovnega gospodarstva,

| N. | ker je potrebno intenzivno večstransko sodelovanje, da bi preprečili protekcionistične ukrepe, ki jih lahko povzroči finančna/gospodarska kriza, |
| --- | --- |

N.

ker je potrebno intenzivno večstransko sodelovanje, da bi preprečili protekcionistične ukrepe, ki jih lahko povzroči finančna/gospodarska kriza,

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja svetovni načrt skupine držav G20 za gospodarsko oživitev in reformo; ugotavlja, da je svetovni načrt skladen s prizadevanji, ki se že izvajajo v Evropski uniji, ter tako preprečuje izvajanje nasprotujočih si politik, katerih učinki bi se medsebojno izničili; pozdravlja ugotovitve skupine G20, da je za svetovno krizo potrebna rešitev na svetovni ravni in celovita strategija za povrnitev zaupanja ter oživitev rasti in zaposlovanja; meni, da mora ugotovitvam slediti resna nadgradnja na naslednjem srečanju skupine G20 v začetku jeseni 2009; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja svetovni načrt skupine držav G20 za gospodarsko oživitev in reformo; ugotavlja, da je svetovni načrt skladen s prizadevanji, ki se že izvajajo v Evropski uniji, ter tako preprečuje izvajanje nasprotujočih si politik, katerih učinki bi se medsebojno izničili; pozdravlja ugotovitve skupine G20, da je za svetovno krizo potrebna rešitev na svetovni ravni in celovita strategija za povrnitev zaupanja ter oživitev rasti in zaposlovanja; meni, da mora ugotovitvam slediti resna nadgradnja na naslednjem srečanju skupine G20 v začetku jeseni 2009;

| 2. | meni, da je pred svetovnimi voditelji naloga, da namesto krpanja sedanjega finančnega in gospodarskega sistema priznajo, da je v regulativnem okviru treba vzpostaviti novo ravnovesje, ki bo upoštevalo okoljsko in socialno trajnost, priložnosti, oživitev svetovne gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest ter socialno pravičnost in družbeno udejstvovanje; poziva, naj se v novem regulativnem in upravnem okviru pripravi boljša in vseobsegajoča pravna ureditev in nadzor; meni, da bi se skupina G20 morala izreči o problemu svetovnih trgovinskih in finančnih neravnovesij, ki so imela v sedanji gospodarski krizi pomembno vlogo; |
| --- | --- |

2.

meni, da je pred svetovnimi voditelji naloga, da namesto krpanja sedanjega finančnega in gospodarskega sistema priznajo, da je v regulativnem okviru treba vzpostaviti novo ravnovesje, ki bo upoštevalo okoljsko in socialno trajnost, priložnosti, oživitev svetovne gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest ter socialno pravičnost in družbeno udejstvovanje; poziva, naj se v novem regulativnem in upravnem okviru pripravi boljša in vseobsegajoča pravna ureditev in nadzor; meni, da bi se skupina G20 morala izreči o problemu svetovnih trgovinskih in finančnih neravnovesij, ki so imela v sedanji gospodarski krizi pomembno vlogo;

| 3. | poudarja, da je treba vse prevzete obveznosti spoštovati v celoti, jih izvesti hitro ter podrobneje določiti na nacionalni in mednarodni ravni, da bi ponovno vzpostavili zaupanje in čim bolj povečali učinkovitost; je seznanjen z nalogo odbora za finančno stabilnost in Mednarodnega denarnega sklada za nadzor napredka pri dogovorjenem akcijskem načrtu ter ju poziva, naj Evropskemu parlamentu predstavita svoje poročilo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba vse prevzete obveznosti spoštovati v celoti, jih izvesti hitro ter podrobneje določiti na nacionalni in mednarodni ravni, da bi ponovno vzpostavili zaupanje in čim bolj povečali učinkovitost; je seznanjen z nalogo odbora za finančno stabilnost in Mednarodnega denarnega sklada za nadzor napredka pri dogovorjenem akcijskem načrtu ter ju poziva, naj Evropskemu parlamentu predstavita svoje poročilo;

| 4. | poudarja, da je najprej treba nameniti prednost ponovnemu zagonu realnega gospodarstva, zagotovitvi delovanja kapitalskih trgov in posojil, podpori in spodbujanju zaposlenosti ter obvarovanju ljudi pred negativnimi posledicami krize, pri tem pa posebno skrb posvetiti najrevnejšim in najranljivejšim; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je najprej treba nameniti prednost ponovnemu zagonu realnega gospodarstva, zagotovitvi delovanja kapitalskih trgov in posojil, podpori in spodbujanju zaposlenosti ter obvarovanju ljudi pred negativnimi posledicami krize, pri tem pa posebno skrb posvetiti najrevnejšim in najranljivejšim;

| 5. | želi pohvaliti skupino G20, ker se je odločila pretežno za rešitve, ki temeljijo na posojilih in jamstvih in ki bodo kar najbolj povečala gospodarske učinke ter obenem pomagala zmanjšati dolgoročne vplive paketa ukrepov v višini bilijona USD na državne finance; |
| --- | --- |

5.

želi pohvaliti skupino G20, ker se je odločila pretežno za rešitve, ki temeljijo na posojilih in jamstvih in ki bodo kar najbolj povečala gospodarske učinke ter obenem pomagala zmanjšati dolgoročne vplive paketa ukrepov v višini bilijona USD na državne finance;

Oživitev rasti in zaposlovanja

| 6. | pozdravlja dogovor o 832 milijardah EUR dodatnih finančnih sredstev, namenjenih Mednarodnemu denarnemu skladu, drugim finančnim institucijam ter financiranju trgovine, in zavezo za trajna in dovolj obsežna prizadevanja proračunske politike za ponovno vzpostavitev kreditov, rasti in zaposlovanja v svetovnem gospodarstvu in zagotavljanje dolgoročne proračunske vzdržnosti; vendar opaža, da ni bil dosežen dogovor o dodatni evropski fiskalni spodbudi; ugotavlja, da mora vsaka država, kljub temu da ima vsaka drugačen manevrski prostor, do konca izrabiti svoje možnosti; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dogovor o 832 milijardah EUR dodatnih finančnih sredstev, namenjenih Mednarodnemu denarnemu skladu, drugim finančnim institucijam ter financiranju trgovine, in zavezo za trajna in dovolj obsežna prizadevanja proračunske politike za ponovno vzpostavitev kreditov, rasti in zaposlovanja v svetovnem gospodarstvu in zagotavljanje dolgoročne proračunske vzdržnosti; vendar opaža, da ni bil dosežen dogovor o dodatni evropski fiskalni spodbudi; ugotavlja, da mora vsaka država, kljub temu da ima vsaka drugačen manevrski prostor, do konca izrabiti svoje možnosti;

| 7. | priznava, da imajo centralne banke pri teh prizadevanjih in hitrem znižanju obrestnih mer bistveno vlogo, ter pozdravlja zavezo skupine G20, da se vzdrži konkurenčne devalvacije nacionalnih valut, ki bi lahko sprožila začaran krog; pozdravlja zaporedna znižanja obrestnih mer, ki jih je opravila Evropska centralna banka, da bi spodbudila rast, in njeno hitro zagotovitev kratkoročnih finančnih sredstev, namenjenih oživljanju medbančnega posojanja; opozarja, da je treba ustvariti pogoje, ki bodo omogočili, da bodo znižanje obrestnih mer občutili posojilojemalci; poziva k sprejetju vseh ukrepov, potrebnih za ponovno dobro delovanje finančnih trgov, vključno s takojšnjim posredovanjem za ponovno vzpostavitev domačih posojil in mednarodnih kapitalskih tokov; |
| --- | --- |

7.

priznava, da imajo centralne banke pri teh prizadevanjih in hitrem znižanju obrestnih mer bistveno vlogo, ter pozdravlja zavezo skupine G20, da se vzdrži konkurenčne devalvacije nacionalnih valut, ki bi lahko sprožila začaran krog; pozdravlja zaporedna znižanja obrestnih mer, ki jih je opravila Evropska centralna banka, da bi spodbudila rast, in njeno hitro zagotovitev kratkoročnih finančnih sredstev, namenjenih oživljanju medbančnega posojanja; opozarja, da je treba ustvariti pogoje, ki bodo omogočili, da bodo znižanje obrestnih mer občutili posojilojemalci; poziva k sprejetju vseh ukrepov, potrebnih za ponovno dobro delovanje finančnih trgov, vključno s takojšnjim posredovanjem za ponovno vzpostavitev domačih posojil in mednarodnih kapitalskih tokov;

| 8. | z zaskrbljenostjo opaža hitro naraščanje javnega dolga in proračunskega primanjkljaja; poudarja, da je treba čim prej vzpostaviti zdrave državne finance in zagotoviti dolgoročno proračunsko vzdržnost, da bi preprečili nalaganje pretežkega bremena prihodnjim generacijam, in ugotavlja, da bi bilo to treba obravnavati v okviru celotne zadolženosti za vsako državo posebej; |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo opaža hitro naraščanje javnega dolga in proračunskega primanjkljaja; poudarja, da je treba čim prej vzpostaviti zdrave državne finance in zagotoviti dolgoročno proračunsko vzdržnost, da bi preprečili nalaganje pretežkega bremena prihodnjim generacijam, in ugotavlja, da bi bilo to treba obravnavati v okviru celotne zadolženosti za vsako državo posebej;

| 9. | obžaluje, da skupina G20 na vrhunskem srečanju ni obravnavala svetovnih neravnovesij, ki so vzrok finančne krize; opozarja, da je treba za preprečitev finančnih kriz v prihodnje obravnavati temeljne vzroke (npr. prevelik primanjkljaj ZDA, ki ga financira prevelik trgovinski presežek Kitajske), ki imajo veliko širši vpliv kot le na bančno in finančno regulacijo ter institucionalno upravljanje; meni, da je treba za učinkovit večstranski odgovor na krizo obravnavati vzroke za neravnovesja v menjalnih razmerjih in nestabilne cene blaga znotraj večstranskih okvirov; zato poziva Evropski svet, naj sprejme skupno stališče, da bi ta vprašanja reševali pred naslednjim srečanjem skupine G20 v New Yorku; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da skupina G20 na vrhunskem srečanju ni obravnavala svetovnih neravnovesij, ki so vzrok finančne krize; opozarja, da je treba za preprečitev finančnih kriz v prihodnje obravnavati temeljne vzroke (npr. prevelik primanjkljaj ZDA, ki ga financira prevelik trgovinski presežek Kitajske), ki imajo veliko širši vpliv kot le na bančno in finančno regulacijo ter institucionalno upravljanje; meni, da je treba za učinkovit večstranski odgovor na krizo obravnavati vzroke za neravnovesja v menjalnih razmerjih in nestabilne cene blaga znotraj večstranskih okvirov; zato poziva Evropski svet, naj sprejme skupno stališče, da bi ta vprašanja reševali pred naslednjim srečanjem skupine G20 v New Yorku;

Krepitev finančnega nadzora in reguliranja

| 10. | pozdravlja skupni pristop k boljšemu reguliranju finančnega sektorja in finančnemu nadzoru, ki bo temeljil na večji usklajenosti in sistematičnem sodelovanju med državami; poziva vse vlade, naj ukrepajo v skladu z obveznostmi, ki so jih sprejele med srečanjem skupine G20; meni, da odločitve in zaveze, sprejete na srečanju skupine G20, niso maksimum, temveč minimum; pozdravlja dejstvo, da je EU bolj ambiciozna pri zahtevah po regulaciji in nadzoru ter njunem obsegu; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja skupni pristop k boljšemu reguliranju finančnega sektorja in finančnemu nadzoru, ki bo temeljil na večji usklajenosti in sistematičnem sodelovanju med državami; poziva vse vlade, naj ukrepajo v skladu z obveznostmi, ki so jih sprejele med srečanjem skupine G20; meni, da odločitve in zaveze, sprejete na srečanju skupine G20, niso maksimum, temveč minimum; pozdravlja dejstvo, da je EU bolj ambiciozna pri zahtevah po regulaciji in nadzoru ter njunem obsegu;

| 11. | poudarja pomen ponovne vzpostavitve zaupanja v finančnem sektorju, ki je bistveno za obnovitev dajanja posojil realnemu gospodarstvu, pa tudi za mednarodne kapitalske tokove; vztraja, da je treba takoj sprejeti ukrepe v zvezi z oslabljenimi bančnimi sredstvi, ki zavirajo posojila; poziva vlade držav članic EU in pristojne organe, naj od bank zahtevajo popolno in pregledno razkritje poslabšanja v bilancah ter upoštevajo smernice Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (2), delujejo usklajeno in ob tem spoštujejo ustrezna pravila o konkurenci; poziva vlade držav skupine G20, naj razkrijejo delovanje svojih programov za oslabljena sredstva in rezultate teh programov; priporoča čim tesnejše mednarodno sodelovanje in zavračanje finančnega in regulativnega protekcionizma; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen ponovne vzpostavitve zaupanja v finančnem sektorju, ki je bistveno za obnovitev dajanja posojil realnemu gospodarstvu, pa tudi za mednarodne kapitalske tokove; vztraja, da je treba takoj sprejeti ukrepe v zvezi z oslabljenimi bančnimi sredstvi, ki zavirajo posojila; poziva vlade držav članic EU in pristojne organe, naj od bank zahtevajo popolno in pregledno razkritje poslabšanja v bilancah ter upoštevajo smernice Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (2), delujejo usklajeno in ob tem spoštujejo ustrezna pravila o konkurenci; poziva vlade držav skupine G20, naj razkrijejo delovanje svojih programov za oslabljena sredstva in rezultate teh programov; priporoča čim tesnejše mednarodno sodelovanje in zavračanje finančnega in regulativnega protekcionizma;

| 12. | pozdravlja odločitev za urejanje in nadzor vseh sistemsko pomembnih institucij, trgov in instrumentov (tudi hedge skladov), vendar meni, da so potrebni nadaljnji ukrepi za izkoreninjenje špekulativnih ekscesov in da je treba v urejanje in nadzor vključiti vse dejavnosti, katerih posamičen obseg se ne šteje kot sistemski, vendar skupaj predstavljajo morebitno tveganje za finančno stabilnost; vztraja, da je treba razviti učinkovito sodelovanje in mehanizme za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi, da bi zagotovili učinkovit čezmejni nadzor in se hkrati zavzemali za odprte trge; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja odločitev za urejanje in nadzor vseh sistemsko pomembnih institucij, trgov in instrumentov (tudi hedge skladov), vendar meni, da so potrebni nadaljnji ukrepi za izkoreninjenje špekulativnih ekscesov in da je treba v urejanje in nadzor vključiti vse dejavnosti, katerih posamičen obseg se ne šteje kot sistemski, vendar skupaj predstavljajo morebitno tveganje za finančno stabilnost; vztraja, da je treba razviti učinkovito sodelovanje in mehanizme za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi, da bi zagotovili učinkovit čezmejni nadzor in se hkrati zavzemali za odprte trge;

| 13. | odobrava odločitev držav skupine G20 za čimprejšnje sprejetje kapitalskega okvira Basel II in njena prizadevanja za okrepitev bonitetnih regulativnih standardov; |
| --- | --- |

13.

odobrava odločitev držav skupine G20 za čimprejšnje sprejetje kapitalskega okvira Basel II in njena prizadevanja za okrepitev bonitetnih regulativnih standardov;

| 14. | meni, da je treba načela, ki veljajo za čezmejno sodelovanje pri kriznem upravljanju, čim prej izvajati na visoki ravni; ob upoštevanju vse večjih povezav med nacionalnimi finančnimi sistemi poziva pristojne organe, naj sodelujejo na mednarodni ravni, da bi bili pripravljeni na finančne krize in bi jih obvladovali; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba načela, ki veljajo za čezmejno sodelovanje pri kriznem upravljanju, čim prej izvajati na visoki ravni; ob upoštevanju vse večjih povezav med nacionalnimi finančnimi sistemi poziva pristojne organe, naj sodelujejo na mednarodni ravni, da bi bili pripravljeni na finančne krize in bi jih obvladovali;

| 15. | pozdravlja odločitev skupine G20 za spodbujanje celovitosti in preglednosti finančnih trgov ter večje odgovornosti finančnih akterjev; pozdravlja zavezo skupine G20 za trajnejšo reformo sistemov nadomestil v okviru finančnega regulativnega pregleda ter vztraja, da morajo biti spodbude vezane na dolgoročno uspešnost ter da je treba preprečiti spodbude, ki bi napeljevale na neodgovornost, in zagotoviti veljavnost novih načel v celotnem gospodarstvu, da bi zagotovili enake konkurenčne razmere za vse; bo še naprej izredno pozorno spremljal učinkovito izvajanje načel, povezanih s plačili in nagradami v finančnih institucijah, ter poziva k sprejetju strožjih ukrepov na tem področju; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja odločitev skupine G20 za spodbujanje celovitosti in preglednosti finančnih trgov ter večje odgovornosti finančnih akterjev; pozdravlja zavezo skupine G20 za trajnejšo reformo sistemov nadomestil v okviru finančnega regulativnega pregleda ter vztraja, da morajo biti spodbude vezane na dolgoročno uspešnost ter da je treba preprečiti spodbude, ki bi napeljevale na neodgovornost, in zagotoviti veljavnost novih načel v celotnem gospodarstvu, da bi zagotovili enake konkurenčne razmere za vse; bo še naprej izredno pozorno spremljal učinkovito izvajanje načel, povezanih s plačili in nagradami v finančnih institucijah, ter poziva k sprejetju strožjih ukrepov na tem področju;

| 16. | pozdravlja ukrepe v zvezi z bonitetnimi agencijami, ki so namenjeni večji preglednosti in tesnejšemu sodelovanju med nacionalnimi nadzornimi organi; ostaja zaskrbljen zaradi pomanjkanja konkurence v tem sektorju in poziva k znatno nižjim oviram za vstop na trg; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja ukrepe v zvezi z bonitetnimi agencijami, ki so namenjeni večji preglednosti in tesnejšemu sodelovanju med nacionalnimi nadzornimi organi; ostaja zaskrbljen zaradi pomanjkanja konkurence v tem sektorju in poziva k znatno nižjim oviram za vstop na trg;

| 17. | pozdravlja namero, da se doseže sporazum o enotnih računovodskih standardih; obžaluje, da je ameriški odbor za računovodske standarde spremenil opredelitev poštene vrednosti za udeležence na trgu ZDA, in poziva Komisijo, naj MRS 39 prilagodi sporazumu, ne da bi čakala na odločitev Uprave za mednarodne računovodske standarde; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja namero, da se doseže sporazum o enotnih računovodskih standardih; obžaluje, da je ameriški odbor za računovodske standarde spremenil opredelitev poštene vrednosti za udeležence na trgu ZDA, in poziva Komisijo, naj MRS 39 prilagodi sporazumu, ne da bi čakala na odločitev Uprave za mednarodne računovodske standarde;

| 18. | poziva skupino G20, naj se na naslednjem vrhunskem srečanju dogovori o usklajenih in konkretnih ukrepih za odpravo vseh davčnih oaz in „onshore“ davčnih in zakonodajnih vrzeli, ki omogočajo splošno razširjeno izogibanje davkom celo v večjih finančnih središčih; pozdravlja izjavo G20 o bančni tajnosti in samodejno izmenjavo informacij kot najučinkovitejšega sredstva za boj proti izogibanju davkom; priporoča, naj se na ravni EU sprejme ustrezen zakonodajni okvir o davčnih oazah in poziva mednarodne partnerje, naj ravnajo enako; |
| --- | --- |

18.

poziva skupino G20, naj se na naslednjem vrhunskem srečanju dogovori o usklajenih in konkretnih ukrepih za odpravo vseh davčnih oaz in „onshore“ davčnih in zakonodajnih vrzeli, ki omogočajo splošno razširjeno izogibanje davkom celo v večjih finančnih središčih; pozdravlja izjavo G20 o bančni tajnosti in samodejno izmenjavo informacij kot najučinkovitejšega sredstva za boj proti izogibanju davkom; priporoča, naj se na ravni EU sprejme ustrezen zakonodajni okvir o davčnih oazah in poziva mednarodne partnerje, naj ravnajo enako;

Krepitev globalnih finančnih institucij

| 19. | v celoti podpira odločitev, da ima pri usklajevanju dogovorjenega programa osrednjo vlogo novoimenovani in razširjeni odbor za finančno stabilnost; podpira odločitev skupine G20, da bo imel ta odbor trdnejšo institucionalno podlago in več pristojnosti; poudarja, da je za obvladovanje globalnih tržnih udeležencev pomembno imeti skupna načela in zagotavljati zbliževanje pravil na področju finančnih storitev; |
| --- | --- |

19.

v celoti podpira odločitev, da ima pri usklajevanju dogovorjenega programa osrednjo vlogo novoimenovani in razširjeni odbor za finančno stabilnost; podpira odločitev skupine G20, da bo imel ta odbor trdnejšo institucionalno podlago in več pristojnosti; poudarja, da je za obvladovanje globalnih tržnih udeležencev pomembno imeti skupna načela in zagotavljati zbliževanje pravil na področju finančnih storitev;

| 20. | pozdravlja in v celoti podpira zahtevo, ki jo je parlamentarna skupščina EuroLat dne 8. aprila 2009 postavila državam EU ter latinskoameriškim in karibskim državam, in sicer, da takoj ukrepajo in odpravijo vse davčne oaze na svojem ozemlju in si na mednarodni ravni prizadevajo še za odpravo drugih ter za sankcije proti družbam in posameznikom, ki uporabljajo njihove storitve; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja in v celoti podpira zahtevo, ki jo je parlamentarna skupščina EuroLat dne 8. aprila 2009 postavila državam EU ter latinskoameriškim in karibskim državam, in sicer, da takoj ukrepajo in odpravijo vse davčne oaze na svojem ozemlju in si na mednarodni ravni prizadevajo še za odpravo drugih ter za sankcije proti družbam in posameznikom, ki uporabljajo njihove storitve;

| 21. | pozdravlja načrt skupine G20 za reforme mednarodnih finančnih institucij in poziva, da se te reforme začnejo izvajati čim hitreje; pričakuje daljnosežno reformo globalnega gospodarskega in finančnega upravljanja, ki mora podpirati demokracijo, preglednost in odgovornost ter zagotavljati skladnost med politikami in postopki mednarodnih gospodarskih in finančnih institucij; poziva tudi k pregledu pogojev, ki veljajo za večino posojil Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja načrt skupine G20 za reforme mednarodnih finančnih institucij in poziva, da se te reforme začnejo izvajati čim hitreje; pričakuje daljnosežno reformo globalnega gospodarskega in finančnega upravljanja, ki mora podpirati demokracijo, preglednost in odgovornost ter zagotavljati skladnost med politikami in postopki mednarodnih gospodarskih in finančnih institucij; poziva tudi k pregledu pogojev, ki veljajo za večino posojil Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke;

| 22. | poziva tudi k boljši zastopanosti držav v razvoju v mednarodnih finančnih institucijah; pozdravlja zavezo, da bo postopek izbora vodstva mednarodnih finančnih institucij odprt, pregleden in bo temeljil na zaslugah; posledično poziva EU, naj zastopa enotno stališče; |
| --- | --- |

22.

poziva tudi k boljši zastopanosti držav v razvoju v mednarodnih finančnih institucijah; pozdravlja zavezo, da bo postopek izbora vodstva mednarodnih finančnih institucij odprt, pregleden in bo temeljil na zaslugah; posledično poziva EU, naj zastopa enotno stališče;

| 23. | poziva Komisijo, naj oceni povečanje posebnih pravic črpanja v Mednarodnem denarnem skladu, ki utegne biti potrebno, ter Evropsko centralno banko, naj oceni posledice tega povečanja na svetovno stabilnost cen; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj oceni povečanje posebnih pravic črpanja v Mednarodnem denarnem skladu, ki utegne biti potrebno, ter Evropsko centralno banko, naj oceni posledice tega povečanja na svetovno stabilnost cen;

Nasprotovanje protekcionizmu ter spodbujanje svetovne trgovine in naložb

| 24. | podpira zavezo skupine G20 za povečanje virov, ki so na voljo svetovnim finančnim institucijam, za 850 milijard USD, da bi spodbudili rast na trgih v vzponu in v državah v razvoju; pozdravlja veliko povečanje sredstev Mednarodnega denarnega sklada, ki je največji vir finančne pomoči za države s plačilnobilančnimi težavami, tudi za države članice EU, in ki ukrepa v podporo rasti na trgih v vzponu in v državah v razvoju; |
| --- | --- |

24.

podpira zavezo skupine G20 za povečanje virov, ki so na voljo svetovnim finančnim institucijam, za 850 milijard USD, da bi spodbudili rast na trgih v vzponu in v državah v razvoju; pozdravlja veliko povečanje sredstev Mednarodnega denarnega sklada, ki je največji vir finančne pomoči za države s plačilnobilančnimi težavami, tudi za države članice EU, in ki ukrepa v podporo rasti na trgih v vzponu in v državah v razvoju;

| 25. | pozdravlja napredek, ki ga je s svojo novo prilagodljivo kreditno linijo dosegel Mednarodni denarni sklad, tako da je opustil preteklo prakso predpisovalnega in togega okvira za posojila in izpolnjevanja pogojev, kar je ponazorila nedavna izjava, ki jo je Mednarodni denarni sklad zapisal v poročilu z naslovom „Posledice svetovne finančne krize za države z nizkim prihodkom“, ki pravi, da je treba „pri oblikovanju politike odhodkov dati prednost zaščiti ali razširitvi socialnih programov ali predložitvi odobrenih naložb in na splošno ohranitvi zagona za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja napredek, ki ga je s svojo novo prilagodljivo kreditno linijo dosegel Mednarodni denarni sklad, tako da je opustil preteklo prakso predpisovalnega in togega okvira za posojila in izpolnjevanja pogojev, kar je ponazorila nedavna izjava, ki jo je Mednarodni denarni sklad zapisal v poročilu z naslovom „Posledice svetovne finančne krize za države z nizkim prihodkom“, ki pravi, da je treba „pri oblikovanju politike odhodkov dati prednost zaščiti ali razširitvi socialnih programov ali predložitvi odobrenih naložb in na splošno ohranitvi zagona za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“;

| 26. | pozdravlja potrditev obveznosti v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja in obljubo glede dodatnih 50 milijard USD, namenjenih socialni zaščiti, krepitvi trgovine in zaščiti razvoja v državah z nizkimi prihodki; poziva, naj se ta sredstva izplačajo, ne zgolj kot posojila, temveč tudi kot neposredna nepovratna sredstva za socialno zaščito in krepitev trgovine; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja potrditev obveznosti v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja in obljubo glede dodatnih 50 milijard USD, namenjenih socialni zaščiti, krepitvi trgovine in zaščiti razvoja v državah z nizkimi prihodki; poziva, naj se ta sredstva izplačajo, ne zgolj kot posojila, temveč tudi kot neposredna nepovratna sredstva za socialno zaščito in krepitev trgovine;

| 27. | obžaluje, da so bile obljube skupine G20 glede pomoči za trgovino in uradne razvojne pomoči nezadostne; poudarja, da svetovni načrt sicer omenja finančne ukrepe za povečanje virov, namenjenih državam v razvoju, prek Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada, vendar ne določa posebne obveznosti, da se za pomoč za trgovino namenijo dodatna sredstva; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da so bile obljube skupine G20 glede pomoči za trgovino in uradne razvojne pomoči nezadostne; poudarja, da svetovni načrt sicer omenja finančne ukrepe za povečanje virov, namenjenih državam v razvoju, prek Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada, vendar ne določa posebne obveznosti, da se za pomoč za trgovino namenijo dodatna sredstva;

| 28. | pozdravlja obveze za nadaljnje spodbujanje svetovne trgovine in naložb; vendar je zaskrbljen zaradi upada svetovne trgovine, zaradi katerega se lahko svetovna recesija še poglobi; poudarja, da je pomembno hitro in uspešno zaključiti krog pogajanj iz Dohe za odpravo neravnovesij v svetovnem trgovinskem sistemu, ki škodijo državam v razvoju; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja obveze za nadaljnje spodbujanje svetovne trgovine in naložb; vendar je zaskrbljen zaradi upada svetovne trgovine, zaradi katerega se lahko svetovna recesija še poglobi; poudarja, da je pomembno hitro in uspešno zaključiti krog pogajanj iz Dohe za odpravo neravnovesij v svetovnem trgovinskem sistemu, ki škodijo državam v razvoju;

| 29. | zavrača vsako obliko protekcionizma – v realnem gospodarstvu in v finančnem sektorju – kot odziv na gospodarsko recesijo in zmanjševanje svetovne trgovine; |
| --- | --- |

29.

zavrača vsako obliko protekcionizma – v realnem gospodarstvu in v finančnem sektorju – kot odziv na gospodarsko recesijo in zmanjševanje svetovne trgovine;

| 30. | poziva skupino G20, naj na naslednjem vrhunskem srečanju obravnava tudi reformo svetovnega trgovinskega sistema in upravljanja Svetovne trgovinske organizacije, namenjeno spodbujanju pravične trgovine, preobratu trenda vse večjih neenakosti med severom in jugom, večji usklajenosti med trgovinsko, socialno in okoljsko politiko, in večji demokratičnosti, preglednosti in odgovornosti Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

30.

poziva skupino G20, naj na naslednjem vrhunskem srečanju obravnava tudi reformo svetovnega trgovinskega sistema in upravljanja Svetovne trgovinske organizacije, namenjeno spodbujanju pravične trgovine, preobratu trenda vse večjih neenakosti med severom in jugom, večji usklajenosti med trgovinsko, socialno in okoljsko politiko, in večji demokratičnosti, preglednosti in odgovornosti Svetovne trgovinske organizacije;

| 31. | poziva države članice EU, naj predstavijo svoje ukrepe in instrumente, ki so odgovor na krizo v državah v razvoju, da bi se EU usklajeno odzvala; poziva, naj se izvajanje tako prepoznanih ukrepov oceni v naslednjem monterreyskem poročilu o financiranju razvoja; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice EU, naj predstavijo svoje ukrepe in instrumente, ki so odgovor na krizo v državah v razvoju, da bi se EU usklajeno odzvala; poziva, naj se izvajanje tako prepoznanih ukrepov oceni v naslednjem monterreyskem poročilu o financiranju razvoja;

| 32. | opozarja na trajno pomanjkanje hrane, ki zahteva takojšnje ukrepe in reforme za trajnostno kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju; |
| --- | --- |

32.

opozarja na trajno pomanjkanje hrane, ki zahteva takojšnje ukrepe in reforme za trajnostno kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju;

Zagotavljanje pravičnega in trajnostnega okrevanja za vse

| 33. | pozdravlja dejstvo, da je skupina G20 priznala pomen bolj trajnostnega svetovnega gospodarstva; poudarja tudi, da je treba na prihodnji konferenci v Köbenhavnu resnično doseči obvezujoč dogovor o podnebnih spremembah; vendar poudarja, da bi morali voditelji držav skupine G20 priznati obsežnost svetovnih izzivov glede trajnosti, kot so ribištvo, gozdovi in pomanjkanje vode, ki najbolj zadevajo ljudi v državah v razvoju; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja dejstvo, da je skupina G20 priznala pomen bolj trajnostnega svetovnega gospodarstva; poudarja tudi, da je treba na prihodnji konferenci v Köbenhavnu resnično doseči obvezujoč dogovor o podnebnih spremembah; vendar poudarja, da bi morali voditelji držav skupine G20 priznati obsežnost svetovnih izzivov glede trajnosti, kot so ribištvo, gozdovi in pomanjkanje vode, ki najbolj zadevajo ljudi v državah v razvoju;

| 34. | poziva Komisijo, naj v povezavi s premislekom o prihodnosti strategije trajnostnega razvoja začne potrebne postopke za celovito upoštevanje posledic podnebnih sprememb pri vseh sedanjih politikah; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v povezavi s premislekom o prihodnosti strategije trajnostnega razvoja začne potrebne postopke za celovito upoštevanje posledic podnebnih sprememb pri vseh sedanjih politikah;

| 35. | poudarja potrebo po učinkovitem izvajanju podnebnega in energetskega paketa ter po večjih naložbah v energijo iz obnovljivih virov, okoljske inovacije, okolju prijazno energijo in energetsko učinkovitost, ki bi morali biti osrednji del energetskega akcijskega načrta za obdobje 2010–2014; |
| --- | --- |

35.

poudarja potrebo po učinkovitem izvajanju podnebnega in energetskega paketa ter po večjih naložbah v energijo iz obnovljivih virov, okoljske inovacije, okolju prijazno energijo in energetsko učinkovitost, ki bi morali biti osrednji del energetskega akcijskega načrta za obdobje 2010–2014;

| 36. | poziva skupino G20, naj na naslednjem vrhunskem srečanju obravnava agendo za dostojno delo, ki jo je predlagala Mednarodna organizacija dela, ki bi morala zlasti vsebovati splošno spoštovanje človekovih pravic pri delu, temeljne delovne standarde in odpravo dela otrok; |
| --- | --- |

36.

poziva skupino G20, naj na naslednjem vrhunskem srečanju obravnava agendo za dostojno delo, ki jo je predlagala Mednarodna organizacija dela, ki bi morala zlasti vsebovati splošno spoštovanje človekovih pravic pri delu, temeljne delovne standarde in odpravo dela otrok;

*

* *

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav skupine G20 in Mednarodnemu denarnemu skladu. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav skupine G20 in Mednarodnemu denarnemu skladu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0123.

(2)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/100

---

Petek, 24. aprila 2009Utrditev stabilnosti in blaginje na Zahodnem Balkanu

P6_TA(2009)0331

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o utrditvi stabilnosti in blaginje na Zahodnem Balkanu (2008/2200(INI))

2010/C 184 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepov predsedstva z Evropskega sveta v Københavnu dne 21. in 22. junija 1993,

ob upoštevanju deklaracije, sprejete na srečanju na vrhu Evropske unije in Zahodnega Balkana v Solunu dne 21. junija 2003,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. januarja 2006 z naslovom „Zahodni Balkan na poti v EU: utrjevanje stabilnosti in povečanje blaginje“ (KOM(2006)0027),

ob upoštevanju deklaracije EU in Zahodnega Balkana, ki so jo dne 11. marca 2006 v Salzburgu soglasno sprejeli zunanji ministri vseh držav članic EU in zunanji ministri držav Zahodnega Balkana,

ob upoštevanju sklepov predsedstva z Evropskega sveta dne 14. decembra 2007 ter 19. in 20. junija 2008, priložene deklaracije o Zahodnem Balkanu ter sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 10. decembra 2007, 18. februarja 2008 ter 8. in 9. decembra 2008,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2008 z naslovom „Zahodni Balkan: okrepitev evropske perspektive“ (KOM(2008)0127),

ob upoštevanju izjave na Brdu o novi osredotočenosti na Zahodni Balkan, ki jo je dne 29. marca 2008 podalo predsedstvo EU in poudarja potrebo po svežem zagonu za solunsko agendo in salzburško deklaracijo,

ob upoštevanju strategije Komisije o širitve in poročil o napredku posameznih držav iz novembra 2008,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o možnostih za utrditev miru in izgradnjo države v pokonfliktnih razmerah (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom (2),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A6-0212/2009),

| A. | ker je Zahodni Balkan nesporno del Evrope, prihodnost vseh držav regije pa je v tem, da postanejo polno vključene države članice EU, |
| --- | --- |

A.

ker je Zahodni Balkan nesporno del Evrope, prihodnost vseh držav regije pa je v tem, da postanejo polno vključene države članice EU,

| B. | ker je perspektiva za članstvo v EU in temu ustrezne ugodnosti glavno jamstvo za stabilnost in glavno gonilo reform v državah Zahodnega Balkana, dela Evrope, ki so ga v daljni in nedavni preteklosti pestile vojne, etnično čiščenje in avtoritarni režim, |
| --- | --- |

B.

ker je perspektiva za članstvo v EU in temu ustrezne ugodnosti glavno jamstvo za stabilnost in glavno gonilo reform v državah Zahodnega Balkana, dela Evrope, ki so ga v daljni in nedavni preteklosti pestile vojne, etnično čiščenje in avtoritarni režim,

| C. | ker je zapuščina vojn iz devetdesetih let prejšnjega stoletja še naprej velika prepreka za vzpostavljanje trajne varnosti in politične stabilnosti v regiji, ker je to nov in edinstven izziv za politiko širitve EU in ker se je treba v okviru splošnega pristopa, prilagojenega potrebam pokonfliktnih družb, zateči k vsem orodjem skupne zunanje in varnostne politike ter evropske varnostne in obrambne politike, ki so na voljo EU, |
| --- | --- |

C.

ker je zapuščina vojn iz devetdesetih let prejšnjega stoletja še naprej velika prepreka za vzpostavljanje trajne varnosti in politične stabilnosti v regiji, ker je to nov in edinstven izziv za politiko širitve EU in ker se je treba v okviru splošnega pristopa, prilagojenega potrebam pokonfliktnih družb, zateči k vsem orodjem skupne zunanje in varnostne politike ter evropske varnostne in obrambne politike, ki so na voljo EU,

| D. | ker imajo številni regionalni partnerji EU še vedno nerešena vprašanja z svojimi sosedami; ker se EU in države Zahodnega Balkana strinjajo, da dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje ostajajo ključni dejavniki pri približevanju članstvu v EU, |
| --- | --- |

D.

ker imajo številni regionalni partnerji EU še vedno nerešena vprašanja z svojimi sosedami; ker se EU in države Zahodnega Balkana strinjajo, da dobri sosedski odnosi in regionalno sodelovanje ostajajo ključni dejavniki pri približevanju članstvu v EU,

| 1. | opozarja, da sta spodbuda EU in njena sposobnost, da deluje kot dejavnik stabilnosti in gonilo reform na Zahodnem Balkanu, odvisna od verodostojnosti njenih prizadevanj za to, da državam regije, ki v celoti izpolnjujejo københavenska merila, omogoči, da postanejo polnopravne članice EU; zato poudarja, da morajo Komisija in države članice ohraniti močno zavezanost prihodnji širitvi, ki bo obsegala Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da sta spodbuda EU in njena sposobnost, da deluje kot dejavnik stabilnosti in gonilo reform na Zahodnem Balkanu, odvisna od verodostojnosti njenih prizadevanj za to, da državam regije, ki v celoti izpolnjujejo københavenska merila, omogoči, da postanejo polnopravne članice EU; zato poudarja, da morajo Komisija in države članice ohraniti močno zavezanost prihodnji širitvi, ki bo obsegala Zahodni Balkan;

| 2. | poudarja. da morajo države Zahodnega Balkana prevzeti odgovornost za približevanje Evropski uniji; poudarja, da mora biti proces vključevanja voden od znotraj in da je uspešen pristop odvisen od obstoja močne civilne družbe, nizke ravni korupcije in splošnega prehoda na gospodarstva in družbe, ki temeljijo na znanju; |
| --- | --- |

2.

poudarja. da morajo države Zahodnega Balkana prevzeti odgovornost za približevanje Evropski uniji; poudarja, da mora biti proces vključevanja voden od znotraj in da je uspešen pristop odvisen od obstoja močne civilne družbe, nizke ravni korupcije in splošnega prehoda na gospodarstva in družbe, ki temeljijo na znanju;

| 3. | opozarja, da bi do začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sedanje pogodbe še vedno tehnično dopuščale zahtevane institucionalne prilagoditve, potrebne za nadaljnje širitve; vseeno meni, da je ratifikacija Lizbonske pogodbe izredno pomembna; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bi do začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sedanje pogodbe še vedno tehnično dopuščale zahtevane institucionalne prilagoditve, potrebne za nadaljnje širitve; vseeno meni, da je ratifikacija Lizbonske pogodbe izredno pomembna;

| 4. | poudarja, da države članice ne smejo neupravičeno zavlačevati priprave mnenja Komisije v zvezi s potencialnimi državami kandidatkami, ki so vložile prošnjo za članstvo, ter poziva Svet in Komisijo, naj hitro obravnavata sedanje in prihodnje prošnje za članstvo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da države članice ne smejo neupravičeno zavlačevati priprave mnenja Komisije v zvezi s potencialnimi državami kandidatkami, ki so vložile prošnjo za članstvo, ter poziva Svet in Komisijo, naj hitro obravnavata sedanje in prihodnje prošnje za članstvo;

| 5. | poudarja, da mora pristopni proces temeljiti na pravični in strogi uporabi načela pogojevanja, pri čemer bo vsaka država ocenjena izključno glede na svojo sposobnost, da izpolni københavenska merila, pogoje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in vsa merila, ki so bila določena za posamezno fazo pogajanj, ter da se v skladu s tem pristopni proces pri državah, ki so izpolnile vnaprej določene zahteve, ne sme upočasniti ali zaustaviti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora pristopni proces temeljiti na pravični in strogi uporabi načela pogojevanja, pri čemer bo vsaka država ocenjena izključno glede na svojo sposobnost, da izpolni københavenska merila, pogoje stabilizacijsko-pridružitvenega procesa in vsa merila, ki so bila določena za posamezno fazo pogajanj, ter da se v skladu s tem pristopni proces pri državah, ki so izpolnile vnaprej določene zahteve, ne sme upočasniti ali zaustaviti;

| 6. | opozarja, da mora pristopni proces ohraniti jasno regionalno perspektivo in da so potrebni napori za preprečitev situacije, ko bi razlike pri hitrosti vključevanja povzročile nastanek novih preprek v regiji, zlasti v zvezi s postopkom liberalizacije vizumov; podpira vlogo Sveta za regionalno sodelovanje pri krepitvi regionalne odgovornosti in njegovo vlogo glavnega sogovornika za EU v vseh zadevah, ki se tičejo regionalnega sodelovanja v jugovzhodni Evropi; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da mora pristopni proces ohraniti jasno regionalno perspektivo in da so potrebni napori za preprečitev situacije, ko bi razlike pri hitrosti vključevanja povzročile nastanek novih preprek v regiji, zlasti v zvezi s postopkom liberalizacije vizumov; podpira vlogo Sveta za regionalno sodelovanje pri krepitvi regionalne odgovornosti in njegovo vlogo glavnega sogovornika za EU v vseh zadevah, ki se tičejo regionalnega sodelovanja v jugovzhodni Evropi;

| 7. | poziva parlamente držav članic, naj nemudoma dajo soglasje za tiste stabilizacijsko-pridružitvene sporazume, ki so v postopku ratifikacije; |
| --- | --- |

7.

poziva parlamente držav članic, naj nemudoma dajo soglasje za tiste stabilizacijsko-pridružitvene sporazume, ki so v postopku ratifikacije;

| 8. | poudarja, da morajo vse vpletene strani vlagati napore v iskanje obojestransko sprejemljivih rešitev za še nerešene dvostranske spore med državami članicami in državami Zahodnega Balkana ter med samimi državami Zahodnega Balkana; v zvezi s tem poudarja, da so dobri sosedski odnosi in sprejemanje kulturne in zgodovinske dediščine vseh strani izjemno pomembni za ohranjanje miru ter krepitev stabilnosti in varnosti; meni, da začetka pristopnih pogajanj z državami Zahodnega Balkana in odpiranje ter zapiranje posameznih pogajalskih poglavij ne bi smela ovirati ali zaustaviti vprašanja v zvezi z dvostranskimi spori in da bi se države zato morale strinjati glede postopkov za reševanje dvostranskih sporov pred začetkom pristopnih pogajanj; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo vse vpletene strani vlagati napore v iskanje obojestransko sprejemljivih rešitev za še nerešene dvostranske spore med državami članicami in državami Zahodnega Balkana ter med samimi državami Zahodnega Balkana; v zvezi s tem poudarja, da so dobri sosedski odnosi in sprejemanje kulturne in zgodovinske dediščine vseh strani izjemno pomembni za ohranjanje miru ter krepitev stabilnosti in varnosti; meni, da začetka pristopnih pogajanj z državami Zahodnega Balkana in odpiranje ter zapiranje posameznih pogajalskih poglavij ne bi smela ovirati ali zaustaviti vprašanja v zvezi z dvostranskimi spori in da bi se države zato morale strinjati glede postopkov za reševanje dvostranskih sporov pred začetkom pristopnih pogajanj;

| 9. | v zvezi s tem je seznanjen z odločitvijo nekaterih držav na Zahodnem Balkanu, da pri Mednarodnem sodišču vložijo pritožbe ali zaprosijo za svetovalno mnenje o dvostranskih sporih; meni, da bi si morala EU močno prizadevati, da omogoči in podpre celovito in trajno rešitev nerešenih vprašanj; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem je seznanjen z odločitvijo nekaterih držav na Zahodnem Balkanu, da pri Mednarodnem sodišču vložijo pritožbe ali zaprosijo za svetovalno mnenje o dvostranskih sporih; meni, da bi si morala EU močno prizadevati, da omogoči in podpre celovito in trajno rešitev nerešenih vprašanj;

| 10. | meni, da je treba še naprej spodbujati medetnični in medkulturni dialog, da bi premagali breme preteklosti in napetosti v odnosih med državami na območju Balkana; meni, da so organizacije civilne družbe in stiki med ljudmi (med državami Zahodnega Balkana ter med temi državami in EU) bistvenega pomena pri spodbujanju sprave, medsebojnega razumevanja in mirnega sožitja med etničnimi skupinami; zato poziva Komisijo, naj nameni več pozornosti spodbudam za spravo, strpnost in dialog med različnimi etničnimi skupinami in zagotovi večja sredstva zanje ter podpira izvajanje medetničnih sporazumov; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba še naprej spodbujati medetnični in medkulturni dialog, da bi premagali breme preteklosti in napetosti v odnosih med državami na območju Balkana; meni, da so organizacije civilne družbe in stiki med ljudmi (med državami Zahodnega Balkana ter med temi državami in EU) bistvenega pomena pri spodbujanju sprave, medsebojnega razumevanja in mirnega sožitja med etničnimi skupinami; zato poziva Komisijo, naj nameni več pozornosti spodbudam za spravo, strpnost in dialog med različnimi etničnimi skupinami in zagotovi večja sredstva zanje ter podpira izvajanje medetničnih sporazumov;

| 11. | v celoti podpira misije evropske varnostne in obrambne politike in posebne predstavnike EU, nameščene v regiji, ki imajo še naprej ključno vlogo pri ohranjanju stabilnosti in zagotavljanju napredka v procesu izgradnje funkcionalnih držav, sposobnih izpolnjevanja kopenhagenskih meril; poudarja, da se ne sme prenehati nobena misija evropske varnostne in obrambne politike ali urad posebnega predstavnika EU, če njen mandat ni bil nedvoumno izpolnjen; |
| --- | --- |

11.

v celoti podpira misije evropske varnostne in obrambne politike in posebne predstavnike EU, nameščene v regiji, ki imajo še naprej ključno vlogo pri ohranjanju stabilnosti in zagotavljanju napredka v procesu izgradnje funkcionalnih držav, sposobnih izpolnjevanja kopenhagenskih meril; poudarja, da se ne sme prenehati nobena misija evropske varnostne in obrambne politike ali urad posebnega predstavnika EU, če njen mandat ni bil nedvoumno izpolnjen;

| 12. | v celoti podpira prizadevanja za vzpostavitev celovitega naložbenega okvira za Zahodni Balkan do leta 2010, prek katerega bi mednarodne finančne institucije in donatorji iz posameznih držav usklajevali podpore in posojila, ki jih daje Komisija; odobrava program za načrtovanje infrastrukture (Infrastructure Project Facility) in opozarja, da bi bilo treba projekte v tem okviru na področju transporta, okolja, energije in socialnega sektorja razviti in izpeljati z jasno regionalno perspektivo; poudarja, da je potrebno tesnejše usklajevanje, da bi zagotovili učinkovito dopolnilno, usklajeno in uspešno pomoč na Zahodnem Balkanu; meni, da bi morali biti ti usklajeni programi podpore in posojil usmerjeni predvsem na morebitne države kandidatke, ki nimajo dostopa do sredstev iz vseh petih komponent instrumenta predpristopne pomoči (3) (IPA); poudarja pomen regionalnega sodelovanja na področju najboljše prakse v zvezi z dostopom do predpristopnih sredstev; |
| --- | --- |

12.

v celoti podpira prizadevanja za vzpostavitev celovitega naložbenega okvira za Zahodni Balkan do leta 2010, prek katerega bi mednarodne finančne institucije in donatorji iz posameznih držav usklajevali podpore in posojila, ki jih daje Komisija; odobrava program za načrtovanje infrastrukture (Infrastructure Project Facility) in opozarja, da bi bilo treba projekte v tem okviru na področju transporta, okolja, energije in socialnega sektorja razviti in izpeljati z jasno regionalno perspektivo; poudarja, da je potrebno tesnejše usklajevanje, da bi zagotovili učinkovito dopolnilno, usklajeno in uspešno pomoč na Zahodnem Balkanu; meni, da bi morali biti ti usklajeni programi podpore in posojil usmerjeni predvsem na morebitne države kandidatke, ki nimajo dostopa do sredstev iz vseh petih komponent instrumenta predpristopne pomoči (3) (IPA); poudarja pomen regionalnega sodelovanja na področju najboljše prakse v zvezi z dostopom do predpristopnih sredstev;

| 13. | opozarja, da je spor zaradi oskrbe s plinom med Rusijo in Ukrajino januarja 2009 povzročil resne motnje pri dobavi energije v države Zahodnega Balkana; poziva k diverzifikaciji tranzitnih poti in boljši medsebojni povezanosti energetskih omrežij v regiji, ob pomoči sredstev EU; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je spor zaradi oskrbe s plinom med Rusijo in Ukrajino januarja 2009 povzročil resne motnje pri dobavi energije v države Zahodnega Balkana; poziva k diverzifikaciji tranzitnih poti in boljši medsebojni povezanosti energetskih omrežij v regiji, ob pomoči sredstev EU;

| 14. | opozarja, da je prometna infrastruktura pomembna za gospodarski razvoj in socialno kohezijo; zato poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev ustreznega prometnega sistema z različnimi vrstami prevoza med EU in državami Zahodnega Balkana, pa tudi znotraj tega območja, da se spodbudi prost in hiter pretok blaga in ljudi, zlasti s pomočjo vzpostavitve VII. vseevropskega koridorja; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je prometna infrastruktura pomembna za gospodarski razvoj in socialno kohezijo; zato poziva Komisijo, naj podpre vzpostavitev ustreznega prometnega sistema z različnimi vrstami prevoza med EU in državami Zahodnega Balkana, pa tudi znotraj tega območja, da se spodbudi prost in hiter pretok blaga in ljudi, zlasti s pomočjo vzpostavitve VII. vseevropskega koridorja;

| 15. | odobrava mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe, ki je bil ustanovljen v okviru IPA, ter posledično potrojitev sredstev, ki so na voljo organizacijam civilne družbe; poziva Komisijo, naj okrepi lokalno lastništvo nad razvojem civilne družbe in ustvari priložnosti za redno interakcijo in posvetovanje z lokalnimi organizacijami civilne družbe, da se pri načrtovanju in programiranju faz pomoči v okviru IPA upoštevajo njihova stališča in potrebe; poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev regionalnega foruma za razpravo, ki ga bodo sestavljale organizacije civilne družbe, kot sredstva za širjenje najboljše prakse v zvezi z dostopom do predpristopnih sredstev; |
| --- | --- |

15.

odobrava mehanizem za spodbujanje razvoja civilne družbe, ki je bil ustanovljen v okviru IPA, ter posledično potrojitev sredstev, ki so na voljo organizacijam civilne družbe; poziva Komisijo, naj okrepi lokalno lastništvo nad razvojem civilne družbe in ustvari priložnosti za redno interakcijo in posvetovanje z lokalnimi organizacijami civilne družbe, da se pri načrtovanju in programiranju faz pomoči v okviru IPA upoštevajo njihova stališča in potrebe; poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev regionalnega foruma za razpravo, ki ga bodo sestavljale organizacije civilne družbe, kot sredstva za širjenje najboljše prakse v zvezi z dostopom do predpristopnih sredstev;

| 16. | nadalje spodbuja Komisijo, naj posveti več pozornosti promociji malih do srednje velikih neurbanih organizacij civilne družbe v regiji, zlasti z dodelitvijo večjega deleža pomoči takšnim organizacijam, s poenostavitvijo postopkov predložitve vlog za financiranje EU in z revizijo pravil ter s povečanjem sofinanciranja projektov za male in srednje velike organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

nadalje spodbuja Komisijo, naj posveti več pozornosti promociji malih do srednje velikih neurbanih organizacij civilne družbe v regiji, zlasti z dodelitvijo večjega deleža pomoči takšnim organizacijam, s poenostavitvijo postopkov predložitve vlog za financiranje EU in z revizijo pravil ter s povečanjem sofinanciranja projektov za male in srednje velike organizacije civilne družbe;

| 17. | poudarja pomen liberalizacije schengenske vizumske ureditve za državljane držav Zahodnega Balkana, ki bi prispevala k temu, da bi se prebivalci regije seznanili z EU; pozdravlja dialog o liberalizaciji vizumov in poziva Svet in Komisijo, naj proces izpeljeta čimbolj pregledno in z jasno določenimi merili uspešnosti ter s tem olajšata zunanje spremljanje in povečata javno odgovornost v postopku; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen liberalizacije schengenske vizumske ureditve za državljane držav Zahodnega Balkana, ki bi prispevala k temu, da bi se prebivalci regije seznanili z EU; pozdravlja dialog o liberalizaciji vizumov in poziva Svet in Komisijo, naj proces izpeljeta čimbolj pregledno in z jasno določenimi merili uspešnosti ter s tem olajšata zunanje spremljanje in povečata javno odgovornost v postopku;

| 18. | poudarja, da je zapleten vizumski postopek, ki ga dopolnjujejo kadrovske težave konzulatov in veleposlaništev regiji, odgovoren za povzročanje sovražnosti do EU med ljudmi v regiji v času, ko je priljubljenost EU implicitno največja spodbuda za reformo; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je zapleten vizumski postopek, ki ga dopolnjujejo kadrovske težave konzulatov in veleposlaništev regiji, odgovoren za povzročanje sovražnosti do EU med ljudmi v regiji v času, ko je priljubljenost EU implicitno največja spodbuda za reformo;

| 19. | spodbuja države Zahodnega Balkana, naj si pospešeno prizadevajo za izpolnitev zahtev, določenih v posameznih načrtih, da bi se kar najhitreje odstranile vizumske ureditve zanje; meni, da je izpolnitev teh pogojev ključnega pomena za pospešitev procesa pristopa k EU; v zvezi s tem meni, da bi moral IPA podpirati prizadevanja držav upravičenk za izpolnitev zahtev, določenih v načrtu za liberalizacijo vizumov; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države Zahodnega Balkana, naj si pospešeno prizadevajo za izpolnitev zahtev, določenih v posameznih načrtih, da bi se kar najhitreje odstranile vizumske ureditve zanje; meni, da je izpolnitev teh pogojev ključnega pomena za pospešitev procesa pristopa k EU; v zvezi s tem meni, da bi moral IPA podpirati prizadevanja držav upravičenk za izpolnitev zahtev, določenih v načrtu za liberalizacijo vizumov;

| 20. | v celoti podpira povečanje sredstev in števila štipendij za študij in raziskovalno delo v EU, ki so na voljo študentom in raziskovalcem z Zahodnega Balkana v okviru programa Erasmus Mundus, da bi ljudi in institucije držav Zahodnega Balkana seznanili s programom EU in spodbujali izobraževalne sposobnosti; poziva države upravičenke, naj uredijo vse potrebno, vključno z oglaševalskimi in obveščevalnimi kampanjami, da bodo njihovi državljani lahko v celoti izkoristili te priložnosti; poziva zadevne države, naj okrepijo pripravljalne upravne ukrepe, da bi izpolnile vstopna merila za program vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

20.

v celoti podpira povečanje sredstev in števila štipendij za študij in raziskovalno delo v EU, ki so na voljo študentom in raziskovalcem z Zahodnega Balkana v okviru programa Erasmus Mundus, da bi ljudi in institucije držav Zahodnega Balkana seznanili s programom EU in spodbujali izobraževalne sposobnosti; poziva države upravičenke, naj uredijo vse potrebno, vključno z oglaševalskimi in obveščevalnimi kampanjami, da bodo njihovi državljani lahko v celoti izkoristili te priložnosti; poziva zadevne države, naj okrepijo pripravljalne upravne ukrepe, da bi izpolnile vstopna merila za program vseživljenjskega učenja;

| 21. | poudarja ključno vlogo, ki jo imata izobraževanje in usposabljanje v današnjim gospodarstvu, ki temelji na znanju; v zvezi s tem poudarja, da je treba krepiti in spodbujati podjetniške in inovativne veščine na vseh ravneh izobraževanja; |
| --- | --- |

21.

poudarja ključno vlogo, ki jo imata izobraževanje in usposabljanje v današnjim gospodarstvu, ki temelji na znanju; v zvezi s tem poudarja, da je treba krepiti in spodbujati podjetniške in inovativne veščine na vseh ravneh izobraževanja;

| 22. | v celoti podpira sodelovanje držav Zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti; zlasti opozarja na njihovo sodelovanje pri pogodbi o energetski skupnosti in predvideno udeležbo pri pogodbi o prometni skupnosti kot vzornih primerov celovitega vključevanja držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk v strukture Skupnosti in prilagajanja zakonodaje pravnemu redu Skupnosti v zgodnji fazi pristopnega procesa; |
| --- | --- |

22.

v celoti podpira sodelovanje držav Zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti; zlasti opozarja na njihovo sodelovanje pri pogodbi o energetski skupnosti in predvideno udeležbo pri pogodbi o prometni skupnosti kot vzornih primerov celovitega vključevanja držav kandidatk in potencialnih držav kandidatk v strukture Skupnosti in prilagajanja zakonodaje pravnemu redu Skupnosti v zgodnji fazi pristopnega procesa;

| 23. | poudarja, da je varstvo okolja ključno za trajnostni razvoj regije Zahodnega Balkana; zato poziva vlade držav Zahodnega Balkana, naj spoštujejo načela in cilje Energetske skupnosti jugovzhodne Evrope ter spodbujajo stabilno okoljsko politiko in strategijo, zlasti na področju obnovljivih virov energije, v skladu z okoljskimi standardi EU in politiko EU o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je varstvo okolja ključno za trajnostni razvoj regije Zahodnega Balkana; zato poziva vlade držav Zahodnega Balkana, naj spoštujejo načela in cilje Energetske skupnosti jugovzhodne Evrope ter spodbujajo stabilno okoljsko politiko in strategijo, zlasti na področju obnovljivih virov energije, v skladu z okoljskimi standardi EU in politiko EU o podnebnih spremembah;

| 24. | podpira medparlamentarni dialog na regionalni ravni in poudarja pomen celovitega vključevanja nacionalnih parlamentov držav Zahodnega Balkana v proces evropske integracije; meni, da morajo imeti Evropski parlament in nacionalni parlamenti držav članic pomembno vlogo pri vzpostavljanju dialoga s parlamenti držav Zahodnega Balkana in sodelovanju z njimi; je prepričan, da bi bilo treba vsebinsko izboljšati medparlamentarna srečanja Evropskega parlamenta in s tem zgraditi učinkovito delovno strukturo za organiziranje bolj osredotočenih in na prakso usmerjenih razprav in delavnic; |
| --- | --- |

24.

podpira medparlamentarni dialog na regionalni ravni in poudarja pomen celovitega vključevanja nacionalnih parlamentov držav Zahodnega Balkana v proces evropske integracije; meni, da morajo imeti Evropski parlament in nacionalni parlamenti držav članic pomembno vlogo pri vzpostavljanju dialoga s parlamenti držav Zahodnega Balkana in sodelovanju z njimi; je prepričan, da bi bilo treba vsebinsko izboljšati medparlamentarna srečanja Evropskega parlamenta in s tem zgraditi učinkovito delovno strukturo za organiziranje bolj osredotočenih in na prakso usmerjenih razprav in delavnic;

| 25. | poudarja pomen prizadevanj za zmanjšanje vseh tarifnih in netarifnih trgovinskih ovir v regiji ter v trgovinski menjavi med Zahodnim Balkanom in EU kot ključne prednostne naloge za nadaljnji gospodarski razvoj, regionalno integracijo in stike med ljudmi; poudarja osrednjo vlogo srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA) pri pospeševanju liberalizacije trgovine v regiji in odobrava finančno podporo Komisije sekretariatu CEFTA; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen prizadevanj za zmanjšanje vseh tarifnih in netarifnih trgovinskih ovir v regiji ter v trgovinski menjavi med Zahodnim Balkanom in EU kot ključne prednostne naloge za nadaljnji gospodarski razvoj, regionalno integracijo in stike med ljudmi; poudarja osrednjo vlogo srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA) pri pospeševanju liberalizacije trgovine v regiji in odobrava finančno podporo Komisije sekretariatu CEFTA;

| 26. | izraža svojo solidarnost z državami Zahodnega Balkana zaradi svetovne gospodarske krize in ponovno poudarja svojo podporo gospodarski in socialni konsolidaciji regije; zato pozdravlja nedavni predlog Komisije za razširitev načrta za oživitev gospodarstva za Zahodni Balkan in jo poziva, naj ostane pazljiva in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev nemotenega nadaljevanja stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; |
| --- | --- |

26.

izraža svojo solidarnost z državami Zahodnega Balkana zaradi svetovne gospodarske krize in ponovno poudarja svojo podporo gospodarski in socialni konsolidaciji regije; zato pozdravlja nedavni predlog Komisije za razširitev načrta za oživitev gospodarstva za Zahodni Balkan in jo poziva, naj ostane pazljiva in po potrebi sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev nemotenega nadaljevanja stabilizacijsko-pridružitvenega procesa;

| 27. | poziva k stalnim prizadevanjem pogodbenic CEFTA za zmanjšanje vseh netarifnih ovir ter vseh tarif in kvot za trgovino s kmetijskimi proizvodi; poziva članice skupine Pan-Euro-Med, naj si še naprej prizadevajo za rešitev odprtih vprašanj, ki v tem trenutku zadržujejo razširitev sheme Pan-Euro-Med za diagonalno kumulacijo na države Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

27.

poziva k stalnim prizadevanjem pogodbenic CEFTA za zmanjšanje vseh netarifnih ovir ter vseh tarif in kvot za trgovino s kmetijskimi proizvodi; poziva članice skupine Pan-Euro-Med, naj si še naprej prizadevajo za rešitev odprtih vprašanj, ki v tem trenutku zadržujejo razširitev sheme Pan-Euro-Med za diagonalno kumulacijo na države Zahodnega Balkana;

| 28. | poziva Sveta in Komisijo, naj izvedeta vse potrebne ukrepe za spodbujanje večjega vključevanja držav Zahodnega Balkana v svetovni trgovski in gospodarski sistem, zlasti s pristopom k STO; poudarja, da je liberalizacija trgovine tesno povezana z zmanjševanjem revščine in stopnje brezposelnosti, spodbujanjem ekonomskih in socialnih pravic ter spoštovanjem okolja; poziva Komisijo, naj Parlamentu pravočasno predloži nove predloge za izjemno proračunsko pomoč državam Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

28.

poziva Sveta in Komisijo, naj izvedeta vse potrebne ukrepe za spodbujanje večjega vključevanja držav Zahodnega Balkana v svetovni trgovski in gospodarski sistem, zlasti s pristopom k STO; poudarja, da je liberalizacija trgovine tesno povezana z zmanjševanjem revščine in stopnje brezposelnosti, spodbujanjem ekonomskih in socialnih pravic ter spoštovanjem okolja; poziva Komisijo, naj Parlamentu pravočasno predloži nove predloge za izjemno proračunsko pomoč državam Zahodnega Balkana;

| 29. | poziva države v regiji, naj namenijo veliko pozornosti boju proti korupciji, saj korupcija močno ovira družbeni napredek; poziva te države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu ter trgovini z ljudmi in drogami; |
| --- | --- |

29.

poziva države v regiji, naj namenijo veliko pozornosti boju proti korupciji, saj korupcija močno ovira družbeni napredek; poziva te države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu ter trgovini z ljudmi in drogami;

| 30. | poziva EU, naj nenehno podpira pobude regionalnega sodelovanja na področju pravosodja in notranjih zadev ter prizadevanja za harmonizacijo prava in pravosodja, med drugim konvencijo o policijskem sodelovanju, center za kazenski pregon za jugovzhodno Evropo (Southeast European Law Enforcement Centre (SELEC)) in svetovalno skupino tožilcev za jugovzhodno Evropo (Southeast European Prosecutors Advisory Group (SEEPAG)); je seznanjen s stalno in načrtovano finančno pomočjo mreži tožilcev v jugovzhodni Evropi (Prosecutors' Network in South-Eastern Europe (PROSECO)) in ustanovitvi mednarodnih enot za usklajevanje kazenskega pregona (International Law Enforcement Coordination Units (ILECUs)) ter poziva Komisijo, naj te projekte uskladi s prej omenjenimi pobudami; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj nenehno podpira pobude regionalnega sodelovanja na področju pravosodja in notranjih zadev ter prizadevanja za harmonizacijo prava in pravosodja, med drugim konvencijo o policijskem sodelovanju, center za kazenski pregon za jugovzhodno Evropo (Southeast European Law Enforcement Centre (SELEC)) in svetovalno skupino tožilcev za jugovzhodno Evropo (Southeast European Prosecutors Advisory Group (SEEPAG)); je seznanjen s stalno in načrtovano finančno pomočjo mreži tožilcev v jugovzhodni Evropi (Prosecutors' Network in South-Eastern Europe (PROSECO)) in ustanovitvi mednarodnih enot za usklajevanje kazenskega pregona (International Law Enforcement Coordination Units (ILECUs)) ter poziva Komisijo, naj te projekte uskladi s prej omenjenimi pobudami;

| 31. | poziva Komisijo, naj določi prednostne projekte in pojasni zahteve, ki jih postavlja različnim nacionalnim in regionalnim institucijam glede meddržavnega in medinstitucionalnega sodelovanja na področju pravosodja in notranjih zadev; poudarja pomen oblikovanja pobud na področju e-pravosodja kot sestavnega dela podpore EU pobudam e-vlade, da bi se izboljšalo sodelovanje in povečala preglednost v sodnih procesih in notranjih upravnih sistemih; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj določi prednostne projekte in pojasni zahteve, ki jih postavlja različnim nacionalnim in regionalnim institucijam glede meddržavnega in medinstitucionalnega sodelovanja na področju pravosodja in notranjih zadev; poudarja pomen oblikovanja pobud na področju e-pravosodja kot sestavnega dela podpore EU pobudam e-vlade, da bi se izboljšalo sodelovanje in povečala preglednost v sodnih procesih in notranjih upravnih sistemih;

| 32. | naslavlja kritiko na ustavne in/ali pravne predpise, ki veljajo v vseh državah nekdanje Jugoslavije in ki prepovedujejo izročitev njihovih državljanov, ki se soočajo z obtožbami v drugih državah regije, ter na pravne ovire, ki otežujejo prenos težjih kazenskih postopkov med sodišči v različnih državah regije; poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata države v regiji k sprejetju ukrepov za usklajeno odpravo vseh takšnih prepovedi in pravnih ovir; |
| --- | --- |

32.

naslavlja kritiko na ustavne in/ali pravne predpise, ki veljajo v vseh državah nekdanje Jugoslavije in ki prepovedujejo izročitev njihovih državljanov, ki se soočajo z obtožbami v drugih državah regije, ter na pravne ovire, ki otežujejo prenos težjih kazenskih postopkov med sodišči v različnih državah regije; poziva Svet in Komisijo, naj spodbujata države v regiji k sprejetju ukrepov za usklajeno odpravo vseh takšnih prepovedi in pravnih ovir;

| 33. | opozarja, da pravni predpisi, ki omejujejo izročitev, lahko podpirajo nekaznovanje zločinov na visoki ravni, vključno z zločini proti človeštvu, kršitvami zakonov in vojaških običajev, mednarodnim organiziranim kriminalom, nedovoljeno trgovino in terorizmom, ter so ti predpisi eden od glavnih vzrokov za splošno kritizirano, a še vedno prisotno prakso sojenja v odsotnosti; podpira prizadevanja nacionalnih tožilcev, da premagajo omenjene pravne ovire s pomočjo pragmatičnih dogovorov o sodelovanju; izraža pohvalo delu Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) pri spodbujanju okrepljenega sodelovanja ter spodbuja države v regiji, da še naprej omogočajo vzajemno pravno pomoč in izročitve, pri tem pa v celoti spoštujejo standarde za človekove pravice in norme mednarodnega prava; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da pravni predpisi, ki omejujejo izročitev, lahko podpirajo nekaznovanje zločinov na visoki ravni, vključno z zločini proti človeštvu, kršitvami zakonov in vojaških običajev, mednarodnim organiziranim kriminalom, nedovoljeno trgovino in terorizmom, ter so ti predpisi eden od glavnih vzrokov za splošno kritizirano, a še vedno prisotno prakso sojenja v odsotnosti; podpira prizadevanja nacionalnih tožilcev, da premagajo omenjene pravne ovire s pomočjo pragmatičnih dogovorov o sodelovanju; izraža pohvalo delu Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) pri spodbujanju okrepljenega sodelovanja ter spodbuja države v regiji, da še naprej omogočajo vzajemno pravno pomoč in izročitve, pri tem pa v celoti spoštujejo standarde za človekove pravice in norme mednarodnega prava;

| 34. | poudarja, da je sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo tako glede prijetja in izročitve obtožencev, ki so še na begu, kot prenosa dokazov in polnega sodelovanja pred sojenjem in med njim, nujen pogoj pristopnega procesa; poziva Komisijo, naj skupaj z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, OVSE ter vladami v regiji podpre pobude, usmerjene na krepitev sposobnosti in učinkovitosti nacionalnega sodstva, ki si prizadeva za ugotavljanje odgovornosti za vojne zločine in druge manj hude zločine, ter na zagotavljanje sojenja, ki poteka neodvisno in nepristransko ter v skladu s standardi in normami mednarodnega prava; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo tako glede prijetja in izročitve obtožencev, ki so še na begu, kot prenosa dokazov in polnega sodelovanja pred sojenjem in med njim, nujen pogoj pristopnega procesa; poziva Komisijo, naj skupaj z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, OVSE ter vladami v regiji podpre pobude, usmerjene na krepitev sposobnosti in učinkovitosti nacionalnega sodstva, ki si prizadeva za ugotavljanje odgovornosti za vojne zločine in druge manj hude zločine, ter na zagotavljanje sojenja, ki poteka neodvisno in nepristransko ter v skladu s standardi in normami mednarodnega prava;

| 35. | opozarja na ključno vlogo izobraževalnih programskih vsebin in struktur pri spodbujanju vključevanja in zmanjševanju napetosti med etničnimi skupinami; zato poziva vlade Zahodnega Balkana, naj izboljšajo kakovost izobraževanja, tako da vključijo državljanske, človekove in demokratične pravice kot temeljne evropske vrednote v ustrezne učne načrte in končajo segregacijo v šolah; poudarja, da mora poučevanje zgodovine v šolah in na univerzah na Zahodnem Balkanu temeljiti na dokumentiranih raziskavah in mora odražati različna stališča različnih narodnih in etničnih skupin v regiji, če naj bi se dosegli trajni rezultati pri spodbujanju sprave in izboljšanju medetničnih odnosov; v celoti podpira pobude, kot so skupni projekt o zgodovini centra za demokracijo in spravo v jugovzhodni Evropi, ki so namenjene pripravi in razdeljevanju skupnega gradiva za poučevanje zgodovine, ki bi ponudilo pregled zgodovine Balkana z več vidikov, in poziva pristojna ministrstva, izobraževalne organe in izobraževalne ustanove v regiji, naj podprejo uporabo skupnega gradiva za poučevanje zgodovine; poziva Komisijo, naj finančno in politično podpre takšne pobude; |
| --- | --- |

35.

opozarja na ključno vlogo izobraževalnih programskih vsebin in struktur pri spodbujanju vključevanja in zmanjševanju napetosti med etničnimi skupinami; zato poziva vlade Zahodnega Balkana, naj izboljšajo kakovost izobraževanja, tako da vključijo državljanske, človekove in demokratične pravice kot temeljne evropske vrednote v ustrezne učne načrte in končajo segregacijo v šolah; poudarja, da mora poučevanje zgodovine v šolah in na univerzah na Zahodnem Balkanu temeljiti na dokumentiranih raziskavah in mora odražati različna stališča različnih narodnih in etničnih skupin v regiji, če naj bi se dosegli trajni rezultati pri spodbujanju sprave in izboljšanju medetničnih odnosov; v celoti podpira pobude, kot so skupni projekt o zgodovini centra za demokracijo in spravo v jugovzhodni Evropi, ki so namenjene pripravi in razdeljevanju skupnega gradiva za poučevanje zgodovine, ki bi ponudilo pregled zgodovine Balkana z več vidikov, in poziva pristojna ministrstva, izobraževalne organe in izobraževalne ustanove v regiji, naj podprejo uporabo skupnega gradiva za poučevanje zgodovine; poziva Komisijo, naj finančno in politično podpre takšne pobude;

| 36. | poudarja pomen učinkovitega okvira za krepitev, varstvo in zagotavljanje pravic etničnih in narodnih manjšin v regiji, ki ima večetnični značaj in je bila v preteklosti priča obsežnemu in sistematičnemu etnično motiviranemu nasilju; poziva vlade v regiji, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev ustreznega spoštovanja vseh zakonov na področju manjšin in človekovih pravic v praksi in sprejetja ustreznih ukrepov, če se ti zakoni kršijo; poziva, da si je treba še naprej prizadevati za zagotovitev ustreznega financiranja in izvajanja pobud za izboljšanje vključevanja manjšin in položaja prikrajšanih manjšin (zlasti Romov); |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen učinkovitega okvira za krepitev, varstvo in zagotavljanje pravic etničnih in narodnih manjšin v regiji, ki ima večetnični značaj in je bila v preteklosti priča obsežnemu in sistematičnemu etnično motiviranemu nasilju; poziva vlade v regiji, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev ustreznega spoštovanja vseh zakonov na področju manjšin in človekovih pravic v praksi in sprejetja ustreznih ukrepov, če se ti zakoni kršijo; poziva, da si je treba še naprej prizadevati za zagotovitev ustreznega financiranja in izvajanja pobud za izboljšanje vključevanja manjšin in položaja prikrajšanih manjšin (zlasti Romov);

| 37. | poudarja, da je treba pripraviti in izvesti programe za spodbujanje enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk v družbi kot jamstvo za demokratičen duh in zavezanost evropskim vrednotam; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba pripraviti in izvesti programe za spodbujanje enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk v družbi kot jamstvo za demokratičen duh in zavezanost evropskim vrednotam;

| 38. | opozarja, da morajo vlade v regiji vložiti večji napor v zagotavljanje trajnostnega vračanja beguncev in notranje razseljenih oseb, vključno z vrnitvijo lastnine in začasno naseljenih hiš, v skladu s sarajevsko deklaracijo, sprejeto na konferenci ministrov o vračanju beguncev 31. januarja 2005; poziva Svet in Komisijo, naj vztrajata pri tem, da vlade v regiji oblikujejo in izvajajo programe za dostop do stanovanj in socialnih storitev za vračajoče, ter da povečajo prizadevanja za preprečevanje diskriminacije do vračajočih se manjšin; meni, da bi morali biti ti ukrepi sprejeti že, ko države doseže stopnjo statusa kandidatk in bi jih bilo treba dosledno izvajati in končati med pristopnim procesom; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da morajo vlade v regiji vložiti večji napor v zagotavljanje trajnostnega vračanja beguncev in notranje razseljenih oseb, vključno z vrnitvijo lastnine in začasno naseljenih hiš, v skladu s sarajevsko deklaracijo, sprejeto na konferenci ministrov o vračanju beguncev 31. januarja 2005; poziva Svet in Komisijo, naj vztrajata pri tem, da vlade v regiji oblikujejo in izvajajo programe za dostop do stanovanj in socialnih storitev za vračajoče, ter da povečajo prizadevanja za preprečevanje diskriminacije do vračajočih se manjšin; meni, da bi morali biti ti ukrepi sprejeti že, ko države doseže stopnjo statusa kandidatk in bi jih bilo treba dosledno izvajati in končati med pristopnim procesom;

| 39. | izraža zaskrbljenost zaradi političnega vmešavanja, ki prizadeva medije v vseh državah Zahodnega Balkana, in zaradi prepletanja poslovnih, političnih in medijskih interesov ter groženj preiskovalnim novinarjem in nadlegovanja le-teh; poziva države Zahodnega Balkana, naj popolnoma spoštujejo pravice novinarjev in neodvisnih medijev kot legitimne pravice v demokratični evropski državi; |
| --- | --- |

39.

izraža zaskrbljenost zaradi političnega vmešavanja, ki prizadeva medije v vseh državah Zahodnega Balkana, in zaradi prepletanja poslovnih, političnih in medijskih interesov ter groženj preiskovalnim novinarjem in nadlegovanja le-teh; poziva države Zahodnega Balkana, naj popolnoma spoštujejo pravice novinarjev in neodvisnih medijev kot legitimne pravice v demokratični evropski državi;

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Kosova, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, sekretariatu regionalnega sveta za sodelovanje, Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo in sekretariatu srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Albanije, Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Kosova, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, sekretariatu regionalnega sveta za sodelovanje, Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo in sekretariatu srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0639.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0005.

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/107

---

Petek, 24. aprila 2009Razmere v Bosni in Hercegovini

P6_TA(2009)0332

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o razmerah v Bosni in Hercegovini

2010/C 184 E/22

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 16. junija 2003 o Zahodnem Balkanu ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“ ki je bila sprejeta na Evropskem svetu v Solunu 19. in 20. junija 2003,

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, ki je bil podpisan 16. junija 2008,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2008 o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (1),

ob upoštevanju, da je bil 11. marca 2009 Valentin Inzko imenovan za novega posebnega predstavnika EU v Bosni in Hercegovini (2),

ob upoštevanju skupne izjave o ustavni reformi, državnemu premoženju, popisu prebivalstva in okrožju Brčko, ki so jo 8. novembra 2008 v Prudu podali vodje strank Hrvaške demokratične skupnosti Bosne in Hercegovine (HDZ BiH), Stranke neodvisnih socialdemokratov (SNSD) in Stranke demokratske akcije (SDA) ter ob upoštevanju njihovih poznejših srečanj,

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega slabšanja političnega vzdušja v Bosni in Hercegovini, |
| --- | --- |

A.

ker je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega slabšanja političnega vzdušja v Bosni in Hercegovini,

| B. | ker je država Bosna in Hercegovina, kot je predvidena v daytonskem mirovnem sporazumu, oprijemljiv dokaz želje po trajni spravi med različnimi skupnostmi po brutalnih konfliktih v 90. letih prejšnjega stoletja, |
| --- | --- |

B.

ker je država Bosna in Hercegovina, kot je predvidena v daytonskem mirovnem sporazumu, oprijemljiv dokaz želje po trajni spravi med različnimi skupnostmi po brutalnih konfliktih v 90. letih prejšnjega stoletja,

| C. | ker je proces sprave neločljivo povezan z napredovanjem države v smeri evropskega povezovanja, saj temelji na istih vrednotah kot EU, |
| --- | --- |

C.

ker je proces sprave neločljivo povezan z napredovanjem države v smeri evropskega povezovanja, saj temelji na istih vrednotah kot EU,

| D. | ker je podpis prej omenjenega stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino jasno pokazal, da je obljuba o članstvu te države v EU resnična in da lahko članstvo doseže, če bo izpolnila kopenhagenska merila in uresničila potrebne reforme, orisane med prednostnimi nalogami evropskega partnerstva, |
| --- | --- |

D.

ker je podpis prej omenjenega stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino jasno pokazal, da je obljuba o članstvu te države v EU resnična in da lahko članstvo doseže, če bo izpolnila kopenhagenska merila in uresničila potrebne reforme, orisane med prednostnimi nalogami evropskega partnerstva,

| E. | ker izpodbijanje ozemeljske celovitosti Bosne in Hercegovine ne bi bilo le kršitev daytonskega mirovnega sporazuma, po katerem nobena entiteta nima pravice odcepiti se od Bosne in Hercegovine, temveč bi bilo tudi v nasprotju z načeli strpnosti in mirnega sožitja med narodnostnimi skupnostmi, ki so temelj stabilnosti celotnega Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

E.

ker izpodbijanje ozemeljske celovitosti Bosne in Hercegovine ne bi bilo le kršitev daytonskega mirovnega sporazuma, po katerem nobena entiteta nima pravice odcepiti se od Bosne in Hercegovine, temveč bi bilo tudi v nasprotju z načeli strpnosti in mirnega sožitja med narodnostnimi skupnostmi, ki so temelj stabilnosti celotnega Zahodnega Balkana,

| F. | ker mednarodna skupnost in EU zato v nobenem primeru ne bosta sprejeli ali dopuščali kakršne koli delitve Bosne in Hercegovine, |
| --- | --- |

F.

ker mednarodna skupnost in EU zato v nobenem primeru ne bosta sprejeli ali dopuščali kakršne koli delitve Bosne in Hercegovine,

| 1. | meni, da bi imelo od evropske integracije veliko korist vse prebivalstvo Zahodnega Balkana; zato obžaluje, da politiki Bosne in Hercegovine ne zmorejo doseči dogovora o skupni politični viziji za svojo državo in da zaradi kratkovidnega nacionalizma ogrožajo cilj pridružitve EU, cilj, ki bi njihovim državljanom prinesel mir, stabilnost in blaginjo; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi imelo od evropske integracije veliko korist vse prebivalstvo Zahodnega Balkana; zato obžaluje, da politiki Bosne in Hercegovine ne zmorejo doseči dogovora o skupni politični viziji za svojo državo in da zaradi kratkovidnega nacionalizma ogrožajo cilj pridružitve EU, cilj, ki bi njihovim državljanom prinesel mir, stabilnost in blaginjo;

| 2. | opozarja politične voditelje v Bosni in Hercegovini, da pomeni pridružitev k EU sprejemanje vrednot in pravil, na katerih temelji EU, med njimi spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin, solidarnosti, tudi solidarnosti med narodi in skupnostmi, strpnosti, tudi strpnosti do različnih tradicij in kultur, pravne države, vključno s spoštovanjem neodvisnosti sodstva, in demokracije, vključno s sprejemanjem vladavine večine in svobode izražanja; poziva politične voditelje, naj se vzdržijo politike sovraštva, nacionalističnih načrtov in teženj po odcepitvi, ter obsoja enostranske odstope od reform; |
| --- | --- |

2.

opozarja politične voditelje v Bosni in Hercegovini, da pomeni pridružitev k EU sprejemanje vrednot in pravil, na katerih temelji EU, med njimi spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin, solidarnosti, tudi solidarnosti med narodi in skupnostmi, strpnosti, tudi strpnosti do različnih tradicij in kultur, pravne države, vključno s spoštovanjem neodvisnosti sodstva, in demokracije, vključno s sprejemanjem vladavine večine in svobode izražanja; poziva politične voditelje, naj se vzdržijo politike sovraštva, nacionalističnih načrtov in teženj po odcepitvi, ter obsoja enostranske odstope od reform;

| 3. | opozarja tudi, da je bila možnost članstva v EU ponujena Bosni in Hercegovini kot eni državi, ne pa njenim sestavnim delom, zaradi česar so grožnje z odcepitvijo ali drugi poskusi spodkopavanja suverenosti države popolnoma nesprejemljivi; |
| --- | --- |

3.

opozarja tudi, da je bila možnost članstva v EU ponujena Bosni in Hercegovini kot eni državi, ne pa njenim sestavnim delom, zaradi česar so grožnje z odcepitvijo ali drugi poskusi spodkopavanja suverenosti države popolnoma nesprejemljivi;

| 4. | poziva vse pristojne oblasti in politične voditelje, naj se veliko bolj osredotočijo na ukrepe, povezane s spravo, medsebojnim razumevanjem in gradnjo miru, da bi okrepili stabilnost države in zagotovili mir med etničnimi skupinami; |
| --- | --- |

4.

poziva vse pristojne oblasti in politične voditelje, naj se veliko bolj osredotočijo na ukrepe, povezane s spravo, medsebojnim razumevanjem in gradnjo miru, da bi okrepili stabilnost države in zagotovili mir med etničnimi skupinami;

| 5. | ponovno poudarja, da bi morala Bosna in Hercegovina, če se hoče resnično pridružiti EU, izpolniti naslednje zahteve:






  (a) | državne institucije morajo biti zmožne sprejemati reforme, potrebne za pridružitev EU, in jih učinkovito izvajati; |
| --- | --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da bi morala Bosna in Hercegovina, če se hoče resnično pridružiti EU, izpolniti naslednje zahteve:

(a)

državne institucije morajo biti zmožne sprejemati reforme, potrebne za pridružitev EU, in jih učinkovito izvajati;

| (b) | država bi morala zato oblikovati javne institucije, ki temeljijo na pravni državi in so sposobne učinkovito odločati; institucije morajo biti funkcionalne, verodostojne, politično neodvisne ter imeti zagotovljena ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

(b)

država bi morala zato oblikovati javne institucije, ki temeljijo na pravni državi in so sposobne učinkovito odločati; institucije morajo biti funkcionalne, verodostojne, politično neodvisne ter imeti zagotovljena ustrezna sredstva;

| 6. | meni, da je omenjene zahteve mogoče izpolniti le z ustavno reformo Bosne in Hercegovine, ki bo temeljila na naslednjih merilih:






  (a) | država bi morala imeti zadostne zakonodajne, proračunske, izvršne in sodne pristojnosti, da bi lahko delovala kot članica EU, oblikovala in ohranjala delujoč enotni trg, spodbujala gospodarsko in socialno kohezijo ter predstavljala in varovala interese države v tujini; |
| --- | --- | --- |

6.

meni, da je omenjene zahteve mogoče izpolniti le z ustavno reformo Bosne in Hercegovine, ki bo temeljila na naslednjih merilih:

(a)

država bi morala imeti zadostne zakonodajne, proračunske, izvršne in sodne pristojnosti, da bi lahko delovala kot članica EU, oblikovala in ohranjala delujoč enotni trg, spodbujala gospodarsko in socialno kohezijo ter predstavljala in varovala interese države v tujini;

| (b) | število upravnih ravni, ki bi bile vključene v upravljanje države, bi moralo biti sorazmerno s finančnimi sredstvi Bosne in Hercegovine ter temeljiti na smotrni, skladni in učinkoviti razporeditvi odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

število upravnih ravni, ki bi bile vključene v upravljanje države, bi moralo biti sorazmerno s finančnimi sredstvi Bosne in Hercegovine ter temeljiti na smotrni, skladni in učinkoviti razporeditvi odgovornosti;

| (c) | zaščita bistvenih nacionalnih interesov znotraj Bosne in Hercegovine mora biti skladna s sposobnostjo države za ukrepanje; |
| --- | --- |

(c)

zaščita bistvenih nacionalnih interesov znotraj Bosne in Hercegovine mora biti skladna s sposobnostjo države za ukrepanje;

| (d) | vse manjšinske skupnosti morajo uživati enake pravice kot narodi, ki sestavljajo državo, kar vključuje ukinitev omejitev za izvolitev zaradi etnične pripadnosti, kot predpisujejo določbe Evropske konvencije o človekovih pravicah in mnenja Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) pri Svetu Evrope; |
| --- | --- |

(d)

vse manjšinske skupnosti morajo uživati enake pravice kot narodi, ki sestavljajo državo, kar vključuje ukinitev omejitev za izvolitev zaradi etnične pripadnosti, kot predpisujejo določbe Evropske konvencije o človekovih pravicah in mnenja Evropske komisije za demokracijo skozi pravo (Beneška komisija) pri Svetu Evrope;

| 7. | v zvezi s tem poudarja, da je treba najti jasno rešitev za vprašanje državnega premoženja, ki bo skladna z ustavnimi pravicami osrednje države; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem poudarja, da je treba najti jasno rešitev za vprašanje državnega premoženja, ki bo skladna z ustavnimi pravicami osrednje države;

| 8. | opozarja politike iz Bosne in Hercegovine, da je njihova dolžnost doseči dogovor o omenjenih zadevah ter da bodo, če jim ga ne bo uspelo doseči, svojo državo in njene državljane obsodili na stagnacijo in izolacijo v času, ko je Bosna in Hercegovina hudo prizadeta zaradi finančne in gospodarske krize, ki ima za posledico izgubo številnih delovnih mest; |
| --- | --- |

8.

opozarja politike iz Bosne in Hercegovine, da je njihova dolžnost doseči dogovor o omenjenih zadevah ter da bodo, če jim ga ne bo uspelo doseči, svojo državo in njene državljane obsodili na stagnacijo in izolacijo v času, ko je Bosna in Hercegovina hudo prizadeta zaradi finančne in gospodarske krize, ki ima za posledico izgubo številnih delovnih mest;

| 9. | poudarja, da bi morali biti ustavna reforma Bosne in Hercegovine in njena evropska prihodnost temi obsežne in podrobne razprave, ki bi zajela vse dele družbe v državi in si je ne bi smeli prilaščati vodje glavnih političnih skupin in narodnih skupnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi morali biti ustavna reforma Bosne in Hercegovine in njena evropska prihodnost temi obsežne in podrobne razprave, ki bi zajela vse dele družbe v državi in si je ne bi smeli prilaščati vodje glavnih političnih skupin in narodnih skupnosti;

| 10. | poziva ministrski svet in parlamentarno skupščino Bosne in Hercegovine, naj si v večji meri in na bolj učinkovit način prizadevata za sprejetje zakonodaje, ki je potrebna za izpolnitev zahtev v zvezi z evropsko integracijo, ter poziva različna telesa in organe v državi, naj bodo bolj usklajena pri obravnavanju vprašanj, povezanih z EU; |
| --- | --- |

10.

poziva ministrski svet in parlamentarno skupščino Bosne in Hercegovine, naj si v večji meri in na bolj učinkovit način prizadevata za sprejetje zakonodaje, ki je potrebna za izpolnitev zahtev v zvezi z evropsko integracijo, ter poziva različna telesa in organe v državi, naj bodo bolj usklajena pri obravnavanju vprašanj, povezanih z EU;

| 11. | poziva, da se končno imenuje novega vodjo urada za evropsko integracijo, in opozarja oblasti Bosne in Hercegovine, da mora biti izbira kandidata nestrankarska in temeljiti izključno na njegovem strokovnem znanju, dokazanih izkušnjah in poglobljenem poznavanju evropskih zadev; |
| --- | --- |

11.

poziva, da se končno imenuje novega vodjo urada za evropsko integracijo, in opozarja oblasti Bosne in Hercegovine, da mora biti izbira kandidata nestrankarska in temeljiti izključno na njegovem strokovnem znanju, dokazanih izkušnjah in poglobljenem poznavanju evropskih zadev;

| 12. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj hitro izpolnijo zahteve iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima, da bi do konca leta 2009 odpravili obstoječe vizumske zahteve; |
| --- | --- |

12.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj hitro izpolnijo zahteve iz načrta za liberalizacijo vizumskega režima, da bi do konca leta 2009 odpravili obstoječe vizumske zahteve;

| 13. | je zaskrbljen zaradi političnega vmešavanja v delovanje medijev v Bosni in Hercegovini ter prepletanja poslovnih, političnih in medijskih interesov; v zvezi s tem poziva oblasti, naj v polni meri spoštujejo pravice novinarjev in neodvisnost medijev; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen zaradi političnega vmešavanja v delovanje medijev v Bosni in Hercegovini ter prepletanja poslovnih, političnih in medijskih interesov; v zvezi s tem poziva oblasti, naj v polni meri spoštujejo pravice novinarjev in neodvisnost medijev;

| 14. | obenem poudarja, da bosta mednarodna skupnost in njen visoki predstavnik, Valentin Inzko v skladu s svojim mandatom odločno ukrepala proti vsem poskusom spodkopavanja temeljev daytonskega mirovnega sporazuma, predvsem miroljubnega sožitja različnih narodnostnih skupnosti v eni državi; |
| --- | --- |

14.

obenem poudarja, da bosta mednarodna skupnost in njen visoki predstavnik, Valentin Inzko v skladu s svojim mandatom odločno ukrepala proti vsem poskusom spodkopavanja temeljev daytonskega mirovnega sporazuma, predvsem miroljubnega sožitja različnih narodnostnih skupnosti v eni državi;

| 15. | zato meni, da bi moral urad visokega predstavnika pomagati organom Bosne in Hercegovine pri doseganju in ustreznem izvajanju vseh petih ciljev in dveh pogojev, ki jih je določil svet za uresničevanje miru, ter da bi moral delovati dokler omenjeni cilji in pogoji ne bodo izpolnjeni in zagotavljati ustrezno izvajanje daytonskega mirovnega sporazuma; |
| --- | --- |

15.

zato meni, da bi moral urad visokega predstavnika pomagati organom Bosne in Hercegovine pri doseganju in ustreznem izvajanju vseh petih ciljev in dveh pogojev, ki jih je določil svet za uresničevanje miru, ter da bi moral delovati dokler omenjeni cilji in pogoji ne bodo izpolnjeni in zagotavljati ustrezno izvajanje daytonskega mirovnega sporazuma;

| 16. | poudarja, da je pri izpolnjevanju načrta EU potreben tudi uspeh pri doseganju petih ciljev in dveh pogojev, ki jih je postavil svet za uresničevanje miru; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pri izpolnjevanju načrta EU potreben tudi uspeh pri doseganju petih ciljev in dveh pogojev, ki jih je postavil svet za uresničevanje miru;

| 17. | obžaluje, da je Svet posvetil premajhno pozornost slabšanju političnega vzdušja v Bosni in Hercegovini ter da države članice doslej niso pokazale odločnosti, da bi se resno in usklajeno spoprijele z razmerami v tej državi; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da je Svet posvetil premajhno pozornost slabšanju političnega vzdušja v Bosni in Hercegovini ter da države članice doslej niso pokazale odločnosti, da bi se resno in usklajeno spoprijele z razmerami v tej državi;

| 18. | poziva Svet, naj podpre zahteve, ki naj se naložijo Bosni in Hercegovini, kot so navedene v tej resoluciji, ter naj se zaveže spodbujanju njihovega uresničevanja; v zvezi s tem meni, da bi moral Svet novemu posebnemu predstavniku EU zagotoviti:






  (a) | trden in jasno opredeljen mandat ter potrebne človeške vire za podporo sprejemanju reform, ki so poudarjene v tej resoluciji, ter za spodbujanje dialoga s civilno družbo o tovrstnih vprašanjih, tudi prek posebnih kampanj obveščanja in prek dejavnosti za podpiranje medkulturnega in medverskega dialoga; |
| --- | --- | --- |

18.

poziva Svet, naj podpre zahteve, ki naj se naložijo Bosni in Hercegovini, kot so navedene v tej resoluciji, ter naj se zaveže spodbujanju njihovega uresničevanja; v zvezi s tem meni, da bi moral Svet novemu posebnemu predstavniku EU zagotoviti:

(a)

trden in jasno opredeljen mandat ter potrebne človeške vire za podporo sprejemanju reform, ki so poudarjene v tej resoluciji, ter za spodbujanje dialoga s civilno družbo o tovrstnih vprašanjih, tudi prek posebnih kampanj obveščanja in prek dejavnosti za podpiranje medkulturnega in medverskega dialoga;

| (b) | sredstva, da bi imeli vsi instrumenti EU učinek pri spodbujanju resničnega napredka v tej državi, vključno s pristojnostjo sankcioniranja (npr. prekinitev finančne pomoči EU); |
| --- | --- |

(b)

sredstva, da bi imeli vsi instrumenti EU učinek pri spodbujanju resničnega napredka v tej državi, vključno s pristojnostjo sankcioniranja (npr. prekinitev finančne pomoči EU);

| (c) | popolno in trajno politično podporo in avtoriteto, da se zagotovi popolna usklajenost akterjev in instrumentov EU, ki se uporabljajo v Bosni in Hercegovini, in s tem poskrbi za doslednost in skladnost vseh ukrepov EU ter njihovo usklajevanje z ostalimi mednarodnimi akterji, ki delujejo v tej državi; |
| --- | --- |

(c)

popolno in trajno politično podporo in avtoriteto, da se zagotovi popolna usklajenost akterjev in instrumentov EU, ki se uporabljajo v Bosni in Hercegovini, in s tem poskrbi za doslednost in skladnost vseh ukrepov EU ter njihovo usklajevanje z ostalimi mednarodnimi akterji, ki delujejo v tej državi;

| (d) | pravico, da mesečno obvešča politični in varnostni odbor o razvoju dogodkov v Bosni in Hercegovini ter da podaja ustrezna priporočila v zvezi s ciljnimi sankcijami; |
| --- | --- |

(d)

pravico, da mesečno obvešča politični in varnostni odbor o razvoju dogodkov v Bosni in Hercegovini ter da podaja ustrezna priporočila v zvezi s ciljnimi sankcijami;

| 19. | poziva visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, Javierja Solano ter komisarja EU za širitev, Ollija Rehna naj v Bosni in Hercegovini prevzameta dejavnejšo in bolj prepoznavno vlogo z rednimi obiski te države in z učinkovitejšim spodbujanjem dialoga s civilno družbo; |
| --- | --- |

19.

poziva visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, Javierja Solano ter komisarja EU za širitev, Ollija Rehna naj v Bosni in Hercegovini prevzameta dejavnejšo in bolj prepoznavno vlogo z rednimi obiski te države in z učinkovitejšim spodbujanjem dialoga s civilno družbo;

| 20. | čestita civilni družbi Bosne in Hercegovine, ker je pokazala več dobre volje kot njeni politični voditelji in ker prispeva k spremembam in spravi v državi; |
| --- | --- |

20.

čestita civilni družbi Bosne in Hercegovine, ker je pokazala več dobre volje kot njeni politični voditelji in ker prispeva k spremembam in spravi v državi;

| 21. | poleg tega meni, da bi morala mednarodna vojaška navzočnost v Bosni in Hercegovini ostati velika ter da bi morala biti mogoča njena hitra uporaba, da se pokaže odločnost mednarodne skupnosti za zaščito varnosti in celovitosti države; |
| --- | --- |

21.

poleg tega meni, da bi morala mednarodna vojaška navzočnost v Bosni in Hercegovini ostati velika ter da bi morala biti mogoča njena hitra uporaba, da se pokaže odločnost mednarodne skupnosti za zaščito varnosti in celovitosti države;

| 22. | ponavlja svoje zahteve za takojšnje prijetje obtožencev, ki jih še vedno išče Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo, in za odločno ukrepanje organov Bosne in Hercegovine za izkoreninjenje kriminalnih organizacij, ki te obtožence ščitijo; |
| --- | --- |

22.

ponavlja svoje zahteve za takojšnje prijetje obtožencev, ki jih še vedno išče Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo, in za odločno ukrepanje organov Bosne in Hercegovine za izkoreninjenje kriminalnih organizacij, ki te obtožence ščitijo;

| 23. | nazadnje poziva k okrepitvi dialoga EU z Združenimi državami ter z drugimi pomembnimi mednarodnimi akterji, da se doseže široka podpora za skladen pristop do Bosne in Hercegovine ter prepreči nadaljnje slabšanje političnih razmer v državi in destabilizacijo te regije; poudarja, da je za nadaljnje napredovanje Bosne in Hercegovine potrebno okrepljeno regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

23.

nazadnje poziva k okrepitvi dialoga EU z Združenimi državami ter z drugimi pomembnimi mednarodnimi akterji, da se doseže široka podpora za skladen pristop do Bosne in Hercegovine ter prepreči nadaljnje slabšanje političnih razmer v državi in destabilizacijo te regije; poudarja, da je za nadaljnje napredovanje Bosne in Hercegovine potrebno okrepljeno regionalno sodelovanje;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom Bosne in Hercegovine in njenih entitet. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom Bosne in Hercegovine in njenih entitet.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0522.

(2)  Skupni ukrep Sveta 2009/181/SZVP z dne 11. marca 2009 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini (UL L 67, 12.3.2009, str. 88).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/111

---

Petek, 24. aprila 2009Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnemu protokolu k tej konvenciji

P6_TA(2009)0334

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov in izbirnemu protokolu k tej konvenciji

2010/C 184 E/23

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0530),

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu „konvencija“), ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 13. decembra 2006,

ob upoštevanju Izbirnega protokola h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu „izbirni protokol“), ki ga je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 13. decembra 2006,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2003 o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Na poti k zakonsko obvezujočemu instrumentu Združenih narodov za spodbujanje in zaščito pravic ter dostojanstva invalidov“ (1),

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 30. oktobra 2003 z naslovom „Enake možnosti za invalide: Evropski akcijski načrt“ (KOM(2003)0650) ter resolucije Parlamenta z dne 20. aprila 2004 o tem sporočilu (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2006 o invalidnosti in razvoju (3),

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 28. novembra 2005 z naslovom „Položaj invalidnih oseb v razširjeni Evropski uniji: Evropski akcijski načrt 2006–2007“ (KOM(2005)0604) ter resolucije Parlamenta z dne 30. novembra 2006 o tem sporočilu (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. aprila 2007 o položaju invalidnih žensk v Evropski uniji (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (6),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2007 z naslovom „Položaj invalidnih oseb v razširjeni Evropski uniji: Evropski akcijski načrt 2008–2009“ (KOM(2007)0738),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (7),

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru zasedanja Sveta, z dne 17. marca 2008 o položaju invalidnih oseb v Evropski uniji (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o napredku glede enakih možnosti in nediskriminacije v EU (prenos direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES) (9),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti h konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidnih oseb (10),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k izbirnemu protokolu h konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidnih oseb (11),

ob upoštevanju poročil Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0229/2009 in A6-0230/2009),

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker so vse države članice podpisale konvencijo in izbirni protokol, vendar ga je do zdaj ratificiralo le sedem držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker so vse države članice podpisale konvencijo in izbirni protokol, vendar ga je do zdaj ratificiralo le sedem držav članic,

| B. | ker konvencija spodbuja in varuje človekove pravice vseh invalidnih oseb, vključno z osebami, ki potrebujejo intenzivnejšo podporo, |
| --- | --- |

B.

ker konvencija spodbuja in varuje človekove pravice vseh invalidnih oseb, vključno z osebami, ki potrebujejo intenzivnejšo podporo,

| C. | ker izbirni protokol zagotavlja možnost invalidnim osebam ali skupinam oseb, ki menijo, da pogodbenice konvencije kršijo pravice, ki jih zagotavlja konvencija, da o tem obvestijo odbor, |
| --- | --- |

C.

ker izbirni protokol zagotavlja možnost invalidnim osebam ali skupinam oseb, ki menijo, da pogodbenice konvencije kršijo pravice, ki jih zagotavlja konvencija, da o tem obvestijo odbor,

| 1. | odobrava pristop Skupnosti h konvenciji in izbirnemu protokolu; |
| --- | --- |

1.

odobrava pristop Skupnosti h konvenciji in izbirnemu protokolu;

| 2. | poziva Komisijo in Svet kot zakonita predstavnika Skupnosti, naj pri Združenih narodih pred 3. decembrom 2009 deponirata listino o ratifikaciji; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Svet kot zakonita predstavnika Skupnosti, naj pri Združenih narodih pred 3. decembrom 2009 deponirata listino o ratifikaciji;

| 3. | poziva vse države članice, naj pohitijo z ratifikacijo celotne konvencije, naj njeno vsebino začnejo izvajati in naj vzpostavijo potrebno materialno infrastrukturo; |
| --- | --- |

3.

poziva vse države članice, naj pohitijo z ratifikacijo celotne konvencije, naj njeno vsebino začnejo izvajati in naj vzpostavijo potrebno materialno infrastrukturo;

| 4. | poziva države članice, naj sprejmejo in/ali ratificirajo izbirni protokol ter tako dajo invalidnim osebam, čigar pravice so bile kršene, možnosti za boj proti takšnim kršitvam in jim zagotovijo zaščito proti vsem oblikam diskriminacije; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj sprejmejo in/ali ratificirajo izbirni protokol ter tako dajo invalidnim osebam, čigar pravice so bile kršene, možnosti za boj proti takšnim kršitvam in jim zagotovijo zaščito proti vsem oblikam diskriminacije;

| 5. | poziva Komisijo, naj razjasni potencialen obseg pristojnosti Skupnosti v zvezi s konvencijo; predlaga, da se poudari orientacijska narava pravnih aktov Skupnosti, navedenih v izjavah (12); poudarja, da je pomembno v izjavah osvetliti pristojnost Skupnosti pri podpori pravicam in vključevanju invalidnih oseb na področjih razvojnega sodelovanja, človekoljubne pomoči, zdravja in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj razjasni potencialen obseg pristojnosti Skupnosti v zvezi s konvencijo; predlaga, da se poudari orientacijska narava pravnih aktov Skupnosti, navedenih v izjavah (12); poudarja, da je pomembno v izjavah osvetliti pristojnost Skupnosti pri podpori pravicam in vključevanju invalidnih oseb na področjih razvojnega sodelovanja, človekoljubne pomoči, zdravja in varstva potrošnikov;

| 6. | poziva Komisijo, naj uporabi člen 3 Pogodbe ES kot podlago za opredelitev obsega pristojnosti Skupnosti v zvezi s konvencijo, ki so navedene v izjavi Evropske skupnosti pri uporabi člena 44(1) konvencije, kot je določeno v Prilogi 2 osnutka Sklepa Sveta; poudarja, da je pri uporabi te izjave izjemno pomembno osvetliti področja razvojnega sodelovanja, zdravja in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj uporabi člen 3 Pogodbe ES kot podlago za opredelitev obsega pristojnosti Skupnosti v zvezi s konvencijo, ki so navedene v izjavi Evropske skupnosti pri uporabi člena 44(1) konvencije, kot je določeno v Prilogi 2 osnutka Sklepa Sveta; poudarja, da je pri uporabi te izjave izjemno pomembno osvetliti področja razvojnega sodelovanja, zdravja in varstva potrošnikov;

Izvajanje konvencije in izbirnega protokola

| 7. | podpira države članice, ki so začele postopek postopnega izvrševanja konvencije in izbirnega protokola, ter poziva preostale države članice, naj to storijo; |
| --- | --- |

7.

podpira države članice, ki so začele postopek postopnega izvrševanja konvencije in izbirnega protokola, ter poziva preostale države članice, naj to storijo;

| 8. | poziva Skupnost in države članice, naj vse določbe konvencije vključijo v zakonodajo, sprejmejo ukrepe in zagotovijo finančna sredstva, potrebna za njihovo izvajanje v določenih časovnih okvirih, ter določijo količinske cilje v zvezi s tem; spodbuja države članice, naj med seboj izmenjujejo informacije in najboljše prakse o izvajanju; |
| --- | --- |

8.

poziva Skupnost in države članice, naj vse določbe konvencije vključijo v zakonodajo, sprejmejo ukrepe in zagotovijo finančna sredstva, potrebna za njihovo izvajanje v določenih časovnih okvirih, ter določijo količinske cilje v zvezi s tem; spodbuja države članice, naj med seboj izmenjujejo informacije in najboljše prakse o izvajanju;

| 9. | poziva države članice, naj uporabijo načelo enakosti med spoloma pri odločitvah o politikah in ukrepih v zvezi z invalidnimi ženskami in moškimi ter invalidnimi dekleti in fanti ter pri njihovem izvajanju na vseh področjih, zlasti v zvezi z vključevanjem na delovnem mestu, izobraževanjem in bojem proti diskriminaciji; prav tako poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajo za zaščito pravic invalidnih žensk in deklet v primerih spolnih zlorab ter psihološkega in fizičnega nasilja v javnosti in v njihovem domačem okolju, ter naj podprejo okrevanje invalidnih žensk in deklet, ki so bile izpostavljene takšnemu nasilju; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj uporabijo načelo enakosti med spoloma pri odločitvah o politikah in ukrepih v zvezi z invalidnimi ženskami in moškimi ter invalidnimi dekleti in fanti ter pri njihovem izvajanju na vseh področjih, zlasti v zvezi z vključevanjem na delovnem mestu, izobraževanjem in bojem proti diskriminaciji; prav tako poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajo za zaščito pravic invalidnih žensk in deklet v primerih spolnih zlorab ter psihološkega in fizičnega nasilja v javnosti in v njihovem domačem okolju, ter naj podprejo okrevanje invalidnih žensk in deklet, ki so bile izpostavljene takšnemu nasilju;

| 10. | poziva države članice in institucije Skupnosti, naj državljanom Unije in organizacijam invalidnih oseb zagotovijo prost dostop do informacij o njihovih pravicah v okviru konvencije in izbirnega protokola ter zagotovijo njihovo razširjanje, in sicer v obliki, ki je dostopna državljanom Unije; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice in institucije Skupnosti, naj državljanom Unije in organizacijam invalidnih oseb zagotovijo prost dostop do informacij o njihovih pravicah v okviru konvencije in izbirnega protokola ter zagotovijo njihovo razširjanje, in sicer v obliki, ki je dostopna državljanom Unije;

| 11. | poudarja, da je pomembno Komisiji dati na voljo vse potrebne finančne in človeške vire, kar ji bo omogočilo, da bo služila kot osrednja točka v zvezi z zadevami v pristojnosti Skupnosti, ki se nanašajo na izvajanje konvencije; poziva k določitvi postopka, ki bi omogočil zadosten pregled nad vsemi evropskimi in nacionalnimi politikami, ki vplivajo na izvajanje konvencije; zahteva od Komisije, naj Parlamentu in Svetu redno poroča o napredku pri izvajanju; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je pomembno Komisiji dati na voljo vse potrebne finančne in človeške vire, kar ji bo omogočilo, da bo služila kot osrednja točka v zvezi z zadevami v pristojnosti Skupnosti, ki se nanašajo na izvajanje konvencije; poziva k določitvi postopka, ki bi omogočil zadosten pregled nad vsemi evropskimi in nacionalnimi politikami, ki vplivajo na izvajanje konvencije; zahteva od Komisije, naj Parlamentu in Svetu redno poroča o napredku pri izvajanju;

| 12. | poziva države članice, naj v skladu s svojimi sistemi organizacije določijo po eno ali več stičnih točk v okviru svojih vlad za zadeve v zvezi z nacionalnim izvajanjem konvencije in njenim nadzorom ter naj preučijo možnost vzpostavitve ali določitve usklajevalnega mehanizma v okviru vlad, ki bi olajšal dejavnosti v različnih sektorjih na različnih ravneh v skladu s členom 33(1) konvencije; zahteva, da se posebna pozornost nameni vzpostavitvi ustreznega neodvisnega nadzornega mehanizma v skladu s členom 33(2) konvencije in v skladu z načeli glede statusa nacionalnih institucij (pariška načela), kot so bila sprejeta v resoluciji Generalne skupščine ZN 48/134 z dne 20. decembra 1993; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj v skladu s svojimi sistemi organizacije določijo po eno ali več stičnih točk v okviru svojih vlad za zadeve v zvezi z nacionalnim izvajanjem konvencije in njenim nadzorom ter naj preučijo možnost vzpostavitve ali določitve usklajevalnega mehanizma v okviru vlad, ki bi olajšal dejavnosti v različnih sektorjih na različnih ravneh v skladu s členom 33(1) konvencije; zahteva, da se posebna pozornost nameni vzpostavitvi ustreznega neodvisnega nadzornega mehanizma v skladu s členom 33(2) konvencije in v skladu z načeli glede statusa nacionalnih institucij (pariška načela), kot so bila sprejeta v resoluciji Generalne skupščine ZN 48/134 z dne 20. decembra 1993;

| 13. | poziva Skupnost in države članice, naj spodbujajo dobro usklajen socialni dialog med zainteresiranimi partnerji ter naj v nadzor in izvajanjem konvencije v skladu s členoma 4 in 33(2) konvencije dejavno vključijo organizacije invalidnih oseb; |
| --- | --- |

13.

poziva Skupnost in države članice, naj spodbujajo dobro usklajen socialni dialog med zainteresiranimi partnerji ter naj v nadzor in izvajanjem konvencije v skladu s členoma 4 in 33(2) konvencije dejavno vključijo organizacije invalidnih oseb;

*

* *

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 231.

(2)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 148.

(3)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 336.

(4)  UL C 316 E, 22.12.2006, str. 370.

(5)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 742.

(6)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0286.

(8)  UL C 75, 26.3.2008, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0212.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0312.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0313.

(12)  Izjava Evropske skupnosti pri uporabi člena 44(1) konvencije (Priloga 2 k osnutku sklepa Sveta, Zvezek I) in izjava Evropske skupnosti pri uporabi člena 12(1) izbirnega protokola (Priloga 2 k osnutku sklepa Sveta, Zvezek II).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/114

---

Petek, 24. aprila 200925. letno poročilo Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007)

P6_TA(2009)0335

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o 25. letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007) (2008/2337(INI))

2010/C 184 E/24

Evropski parlament,

ob upoštevanju 25. letnega poročila Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (2007) (KOM(2008)0777),

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije (SEK(2008)2854 in SEK(2008)2855),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. septembra 2007 z naslovom „Evropa rezultatov - uporaba prava skupnosti“ (KOM(2007)0502),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. marca 2002 o odnosih s pritožnikom v zvezi s kršitvami prava Skupnosti (KOM(2002)0141),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o 23. letnem poročilu Komisije o nadzoru uporabe prava Skupnosti (2005) (1),

ob upoštevanju člena 45 in člena 112(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A6-0245/2009),

| 1. | obžaluje, da v nasprotju z dosedanjo prakso Komisija ni odgovorila na vprašanja, ki jih je postavil Parlament v prejšnjih resolucijah, zlasti v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 21. februarja 2008; ugotavlja pomanjkanje znatnih izboljšav glede treh temeljnih vprašanj, povezanih s preglednostjo, viri in trajanjem postopkov; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da v nasprotju z dosedanjo prakso Komisija ni odgovorila na vprašanja, ki jih je postavil Parlament v prejšnjih resolucijah, zlasti v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 21. februarja 2008; ugotavlja pomanjkanje znatnih izboljšav glede treh temeljnih vprašanj, povezanih s preglednostjo, viri in trajanjem postopkov;

| 2. | Komisijo opozarja na zahteve iz preteklih let, in sicer:






  — | naj nujno preveri možnost vzpostavitve sistema, ki bi ponudil jasen prikaz mehanizmov pritožb, ki so na voljo državljanom; da bi bil sistem v čim večjo pomoč državljanom, bi lahko imel obliko skupnega portala EU ali spletne točke „vse na enem mestu“; |
| --- | --- | --- |

2.

Komisijo opozarja na zahteve iz preteklih let, in sicer:

—

naj nujno preveri možnost vzpostavitve sistema, ki bi ponudil jasen prikaz mehanizmov pritožb, ki so na voljo državljanom; da bi bil sistem v čim večjo pomoč državljanom, bi lahko imel obliko skupnega portala EU ali spletne točke „vse na enem mestu“;

| — | naj sprejme sporočilo, v katerem razloži načelo odgovornosti države za kršitve zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami, ki jih je mogoče pripisati sodni veji, tako da bi državljani imeli možnost učinkoviteje prispevati k uporabi prava Skupnosti; |
| --- | --- |

—

naj sprejme sporočilo, v katerem razloži načelo odgovornosti države za kršitve zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami, ki jih je mogoče pripisati sodni veji, tako da bi državljani imeli možnost učinkoviteje prispevati k uporabi prava Skupnosti;

| 3. | zato poziva Komisijo:






  — | naj upošteva zaveze, sprejete v zgoraj navedenem sporočilu z dne 20. marca 2002, da bodo vse njene odločitve glede kršitev objavljene (2), saj je objava njenih odločitev, začenši z registracijo pritožbe in vseh aktov, ki temu sledijo, nujno potreben instrument v boju proti politični samovolji pri ravnanju v primeru kršitev; |
| --- | --- | --- |

3.

zato poziva Komisijo:

—

naj upošteva zaveze, sprejete v zgoraj navedenem sporočilu z dne 20. marca 2002, da bodo vse njene odločitve glede kršitev objavljene (2), saj je objava njenih odločitev, začenši z registracijo pritožbe in vseh aktov, ki temu sledijo, nujno potreben instrument v boju proti politični samovolji pri ravnanju v primeru kršitev;

| — | naj zagotovi Parlamentu, kot je ta že večkrat zahteval, jasne in izčrpne podatke o virih, namenjenih obravnavi primerov kršitve v različnih generalnih direktoratih; |
| --- | --- |

—

naj zagotovi Parlamentu, kot je ta že večkrat zahteval, jasne in izčrpne podatke o virih, namenjenih obravnavi primerov kršitve v različnih generalnih direktoratih;

| — | naj razmisli o poenostavljenem in manj birokratskem postopku oblikovanja uradnih opominov državam članicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti, ter s tem omogoči, da bi lahko hitro izkoristili ta učinkoviti ukrep; |
| --- | --- |

—

naj razmisli o poenostavljenem in manj birokratskem postopku oblikovanja uradnih opominov državam članicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti, ter s tem omogoči, da bi lahko hitro izkoristili ta učinkoviti ukrep;

Komisijo tudi prosi, naj odločno uporabi člen 228 Pogodbe ES, da zagotovi pravilno izvrševanje sodb, ki jih izreče Sodišče;

| 4. | ugotavlja, da je Komisija v skladu z napovedjo v zgoraj navedenem sporočilu z dne 5. septembra 2007 (3) v zadevnem letnem poročilu predstavila prednostne ukrepe, ki jih namerava izvesti na nekaterih področjih ravnanja v primeru pritožb in kršitev; odobrava izjave, v skladu s katerimi „se bo [prednost] še naprej dajala problemom z obsežnim vplivom na temeljne pravice, prosto gibanje oseb“ (4); poudarja pomen nujnih in odločnih ukrepov na teh področjih, saj so nasilna dejanja, povezana z rasizmom in ksenofobijo, v nekaterih državah članicah pogost pojav; prav tako odobrava prednost, ki se namenja kršitvam, pri katerih so državljani v velikem obsegu ali večkrat zaporedoma neposredno oškodovani ali izpostavljeni resnemu zmanjšanju kakovosti življenja (5); poziva Komisijo, naj pospeši rešitev in po potrebi zaključek tistih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki državam članicam preprečujejo, da bi vlagale v infrastrukturne projekte, ki bi lahko vplivali na uresničevanje evropskega načrta za oživitev gospodarstva; poziva Komisijo, naj pristojnim parlamentarnim odborom predloži natančen načrt s pravili in roki specifičnih ukrepov, ki jih namerava izvajati na teh področjih; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je Komisija v skladu z napovedjo v zgoraj navedenem sporočilu z dne 5. septembra 2007 (3) v zadevnem letnem poročilu predstavila prednostne ukrepe, ki jih namerava izvesti na nekaterih področjih ravnanja v primeru pritožb in kršitev; odobrava izjave, v skladu s katerimi „se bo [prednost] še naprej dajala problemom z obsežnim vplivom na temeljne pravice, prosto gibanje oseb“ (4); poudarja pomen nujnih in odločnih ukrepov na teh področjih, saj so nasilna dejanja, povezana z rasizmom in ksenofobijo, v nekaterih državah članicah pogost pojav; prav tako odobrava prednost, ki se namenja kršitvam, pri katerih so državljani v velikem obsegu ali večkrat zaporedoma neposredno oškodovani ali izpostavljeni resnemu zmanjšanju kakovosti življenja (5); poziva Komisijo, naj pospeši rešitev in po potrebi zaključek tistih postopkov za ugotavljanje kršitev, ki državam članicam preprečujejo, da bi vlagale v infrastrukturne projekte, ki bi lahko vplivali na uresničevanje evropskega načrta za oživitev gospodarstva; poziva Komisijo, naj pristojnim parlamentarnim odborom predloži natančen načrt s pravili in roki specifičnih ukrepov, ki jih namerava izvajati na teh področjih;

| 5. | je seznanjen s tem, da se 1 196 od novih primerov kršitve v letu 2007 nanaša na neobveščanje o nacionalnih ukrepih za prenos direktiv Skupnosti; meni, da je nesprejemljivo, da si Komisija vzame dvanajst mesecev (6) za obravnavo navadnih primerov nesporočanja države članice o ukrepih prenosa in poziva Komisijo, naj sprejme avtomatske in takojšnje ukrepe za tovrstne primere, ki ne zahtevajo analize ali ocene; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s tem, da se 1 196 od novih primerov kršitve v letu 2007 nanaša na neobveščanje o nacionalnih ukrepih za prenos direktiv Skupnosti; meni, da je nesprejemljivo, da si Komisija vzame dvanajst mesecev (6) za obravnavo navadnih primerov nesporočanja države članice o ukrepih prenosa in poziva Komisijo, naj sprejme avtomatske in takojšnje ukrepe za tovrstne primere, ki ne zahtevajo analize ali ocene;

| 6. | meni, da še vedno ni jasnih postopkov, s katerimi bi državo članico zaradi kršitve prava Skupnosti, ki je bila sicer že odpravljena, lahko učinkovito privedli pred sodišče in dosegli povrnitev škode za vse, kar je bilo zamujeno ali opuščeno v preteklosti; poziva Komisijo, naj pripravi nove predloge (do konca leta 2010), da bi trenutni postopek za ugotavljanje kršitev dopolnili tako, da bo upoštevano tudi to nepravično stanje; |
| --- | --- |

6.

meni, da še vedno ni jasnih postopkov, s katerimi bi državo članico zaradi kršitve prava Skupnosti, ki je bila sicer že odpravljena, lahko učinkovito privedli pred sodišče in dosegli povrnitev škode za vse, kar je bilo zamujeno ali opuščeno v preteklosti; poziva Komisijo, naj pripravi nove predloge (do konca leta 2010), da bi trenutni postopek za ugotavljanje kršitev dopolnili tako, da bo upoštevano tudi to nepravično stanje;

| 7. | opozarja, da se po predlagani novi delovni metodi, ki jo predlaga Komisija v svojem sporočilu iz leta 2007, poizvedbe in pritožbe, ki jih prejme Komisija, posredujejo neposredno zadevni državi članici „kadar vprašanje zahteva pojasnitev dejanskega ali pravnega položaja v državi članici, (...) bi država članica zadevnim državljanom ali podjetjem v kratkem roku zagotovila neposredna potrebna pojasnila, informacije in rešitve ter obvestila Komisijo“ (7); |
| --- | --- |

7.

opozarja, da se po predlagani novi delovni metodi, ki jo predlaga Komisija v svojem sporočilu iz leta 2007, poizvedbe in pritožbe, ki jih prejme Komisija, posredujejo neposredno zadevni državi članici „kadar vprašanje zahteva pojasnitev dejanskega ali pravnega položaja v državi članici, (...) bi država članica zadevnim državljanom ali podjetjem v kratkem roku zagotovila neposredna potrebna pojasnila, informacije in rešitve ter obvestila Komisijo“ (7);

| 8. | ugotavlja, da je Komisija začela pilotski projekt EU Pilot, da bi preverila novo delovno metodo v nekaterih državah članicah, da pri projektu, ki se je začel aprila 2008, sodeluje 15 držav članic, po oceni prvega leta delovanja pa bi ga lahko razširili še na druge države članice; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je Komisija začela pilotski projekt EU Pilot, da bi preverila novo delovno metodo v nekaterih državah članicah, da pri projektu, ki se je začel aprila 2008, sodeluje 15 držav članic, po oceni prvega leta delovanja pa bi ga lahko razširili še na druge države članice;

| 9. | opaža, da gre vendarle za projekt, ki deluje na prostovoljni osnovi, katerega potek je že povzročil negotovost in sprožil specifična vprašanja (kot navedeno v zgoraj omenjeni resoluciji Parlamenta z dne 21. februarja 2008); |
| --- | --- |

9.

opaža, da gre vendarle za projekt, ki deluje na prostovoljni osnovi, katerega potek je že povzročil negotovost in sprožil specifična vprašanja (kot navedeno v zgoraj omenjeni resoluciji Parlamenta z dne 21. februarja 2008);

| 10. | zlasti sprašuje Komisijo, ali pomanjkanje virov v državah članicah ne kaže na zaskrbljujoče probleme pri dejanskem nadzoru nad izvrševanjem prava Skupnosti; poleg tega poziva Komisijo, naj pri oceni projekta preveri naslednja vprašanja ter o njih poroča Parlamentu:






  — | ali so pritožniki od Komisije prejeli jasno in izčrpno razlago v zvezi z obravnavo njihovih pritožb; ali je nova metoda dejansko prispevala k rešitvi njihovih primerov in ali ni vendar prispevala k temu, da je bila Komisijo razrešena odgovornosti, ki izhaja iz njene vloge varuhinje Pogodbe; |
| --- | --- | --- |

10.

zlasti sprašuje Komisijo, ali pomanjkanje virov v državah članicah ne kaže na zaskrbljujoče probleme pri dejanskem nadzoru nad izvrševanjem prava Skupnosti; poleg tega poziva Komisijo, naj pri oceni projekta preveri naslednja vprašanja ter o njih poroča Parlamentu:

—

ali so pritožniki od Komisije prejeli jasno in izčrpno razlago v zvezi z obravnavo njihovih pritožb; ali je nova metoda dejansko prispevala k rešitvi njihovih primerov in ali ni vendar prispevala k temu, da je bila Komisijo razrešena odgovornosti, ki izhaja iz njene vloge varuhinje Pogodbe;

| — | ali nova metoda ne odloži še dodatno začetka postopka za ugotavljanje kršitev, katerega trajanje je že tako izredno dolgo in nedoločeno; |
| --- | --- |

—

ali nova metoda ne odloži še dodatno začetka postopka za ugotavljanje kršitev, katerega trajanje je že tako izredno dolgo in nedoločeno;

| — | ali je bila Komisija res neprizanesljiva do držav članic glede spoštovanja rokov, ki jih je določila (10 tednov), in ali je Komisija po izteku tega časa zadevnim državam članicam zagotovila jasne informacije in časovne okvire glede njenih prihodnjih ukrepov zato, da bi čim prej našla dokončno rešitev za državljane; |
| --- | --- |

—

ali je bila Komisija res neprizanesljiva do držav članic glede spoštovanja rokov, ki jih je določila (10 tednov), in ali je Komisija po izteku tega časa zadevnim državam članicam zagotovila jasne informacije in časovne okvire glede njenih prihodnjih ukrepov zato, da bi čim prej našla dokončno rešitev za državljane;

| — | ali se zaradi tega, ker so projekt EU Pilot izvajali le v 15 državah prostovoljkah, ni namenjalo manj pozornosti obravnavi kršitev pri tistih državah članicah, ki niso sodelovale pri projektu; |
| --- | --- |

—

ali se zaradi tega, ker so projekt EU Pilot izvajali le v 15 državah prostovoljkah, ni namenjalo manj pozornosti obravnavi kršitev pri tistih državah članicah, ki niso sodelovale pri projektu;

| 11. | sprašuje, ali Komisija zaradi izvajanja projekta EU Pilot in posledičnega zmanjšanja delovne obremenitve v zvezi z obravnavo kršitev sedaj bolj sistematično in izčrpno nadzira prenos direktiv v nacionalne pravosodne sisteme; |
| --- | --- |

11.

sprašuje, ali Komisija zaradi izvajanja projekta EU Pilot in posledičnega zmanjšanja delovne obremenitve v zvezi z obravnavo kršitev sedaj bolj sistematično in izčrpno nadzira prenos direktiv v nacionalne pravosodne sisteme;

| 12. | sprašuje Komisijo, če je projekt EU Pilot vplival na potek sestankov, ki jih ima Komisija z državami članicami, udeleženimi v projektu, ter z drugimi državami članicami, ki niso udeležene, ob upoštevanju, da naj bi bili ti sestanki poglavitni način obravnavanja in reševanja postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

12.

sprašuje Komisijo, če je projekt EU Pilot vplival na potek sestankov, ki jih ima Komisija z državami članicami, udeleženimi v projektu, ter z drugimi državami članicami, ki niso udeležene, ob upoštevanju, da naj bi bili ti sestanki poglavitni način obravnavanja in reševanja postopkov za ugotavljanje kršitev;

| 13. | meni, da bi državljani EU od Komisije morali pričakovati enako raven preglednosti, ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali uveljavljajo pravico do peticije v skladu s pogodbo; zato zahteva, da mora biti Odbor za peticije stalno in podrobno obveščen o tem, na kateri stopnji so postopki za ugotavljanje kršitev, za katere so bile vložene peticije, ki še potekajo, v nasprotnem primeru pa mora odbor imeti dostop do ustreznih baz podatkov Komisije, in sicer pod enakimi pogoji kot Svet; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi državljani EU od Komisije morali pričakovati enako raven preglednosti, ne glede na to, ali vložijo uradno pritožbo ali uveljavljajo pravico do peticije v skladu s pogodbo; zato zahteva, da mora biti Odbor za peticije stalno in podrobno obveščen o tem, na kateri stopnji so postopki za ugotavljanje kršitev, za katere so bile vložene peticije, ki še potekajo, v nasprotnem primeru pa mora odbor imeti dostop do ustreznih baz podatkov Komisije, in sicer pod enakimi pogoji kot Svet;

| 14. | opozarja Komisijo, da mora biti vsa korespondenca, za katero se lahko izkaže, da vsebuje pritožbo glede dejanske kršitve prava Skupnosti, registrirana kot pritožba, razen v izjemnih okoliščinah iz točke 3 priloge navedenega sporočila z dne 20. marca 2002; |
| --- | --- |

14.

opozarja Komisijo, da mora biti vsa korespondenca, za katero se lahko izkaže, da vsebuje pritožbo glede dejanske kršitve prava Skupnosti, registrirana kot pritožba, razen v izjemnih okoliščinah iz točke 3 priloge navedenega sporočila z dne 20. marca 2002;

| 15. | opozarja, da je Komisija izjavila, da temeljna direktiva, kot je Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (8) za praktične namene ni bila ustrezno prenesena v državah članicah; opozarja, da je Komisija prejela več kot 1 800 pritožb posameznikov v zvezi s to direktivo, jih 115 registrirala kot pritožbe in odprla pet primerov kršitve zaradi nepravilnega izvajanja direktive (9); priznava, da je v zvezi z Direktivo 2004/38/ES Komisija sodelovala s Parlamentom učinkovito in pregledno; podpira predlagani pristop Komisije, da bi direktivo pregledovali stalno in izčrpno, da bi državam članicam s podporo v obliki smernic, ki bi bile objavljene v prvi polovici leta 2009, pomagali izvajati direktivo celovito in pravilno, ter da bi uvedli postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, katerih zakonodaja ni skladna z direktivo; vendar izraža resno zaskrbljenost nad tem, ali je Komisija sposobna izvajati svojo vlogo varuhinje Pogodbe, in ali ima Parlament možnost preverjati politiko registracije pritožb, ki jo izvajajo različne službe Komisije; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je Komisija izjavila, da temeljna direktiva, kot je Direktiva 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (8) za praktične namene ni bila ustrezno prenesena v državah članicah; opozarja, da je Komisija prejela več kot 1 800 pritožb posameznikov v zvezi s to direktivo, jih 115 registrirala kot pritožbe in odprla pet primerov kršitve zaradi nepravilnega izvajanja direktive (9); priznava, da je v zvezi z Direktivo 2004/38/ES Komisija sodelovala s Parlamentom učinkovito in pregledno; podpira predlagani pristop Komisije, da bi direktivo pregledovali stalno in izčrpno, da bi državam članicam s podporo v obliki smernic, ki bi bile objavljene v prvi polovici leta 2009, pomagali izvajati direktivo celovito in pravilno, ter da bi uvedli postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, katerih zakonodaja ni skladna z direktivo; vendar izraža resno zaskrbljenost nad tem, ali je Komisija sposobna izvajati svojo vlogo varuhinje Pogodbe, in ali ima Parlament možnost preverjati politiko registracije pritožb, ki jo izvajajo različne službe Komisije;

| 16. | poziva vse službe Komisije, naj pritožnike v celoti obveščajo o napredku njihovih pritožb ob izteku vsakega vnaprej določenega roka (uradno obvestilo, obrazloženo mnenje, napotitev na Sodišče ali zaključek zadeve), naj, kjer je to primerno, pripravijo priporočila za obravnavo primera prek alternativnih mehanizmov za reševanje sporov, ter predložijo utemeljitve za svoje odločitve in naj te utemeljitve v celoti sporočijo pritožniku v skladu z načeli, navedenimi v sporočilu iz leta 2002; |
| --- | --- |

16.

poziva vse službe Komisije, naj pritožnike v celoti obveščajo o napredku njihovih pritožb ob izteku vsakega vnaprej določenega roka (uradno obvestilo, obrazloženo mnenje, napotitev na Sodišče ali zaključek zadeve), naj, kjer je to primerno, pripravijo priporočila za obravnavo primera prek alternativnih mehanizmov za reševanje sporov, ter predložijo utemeljitve za svoje odločitve in naj te utemeljitve v celoti sporočijo pritožniku v skladu z načeli, navedenimi v sporočilu iz leta 2002;

| 17. | pozdravlja, da je Komisija začela postopno uvajati povzetke pravnih aktov za državljane, ki so objavljeni s pomembnejšimi predlogi Komisije; priporoča, da so ti povzetki dostopni prek ene dostopne točke, in meni, da ni sprejemljivo, da so povzetki po zaključku zakonodajnega postopka odstranjeni, saj jih državljani in podjetja natanko takrat najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da je Komisija začela postopno uvajati povzetke pravnih aktov za državljane, ki so objavljeni s pomembnejšimi predlogi Komisije; priporoča, da so ti povzetki dostopni prek ene dostopne točke, in meni, da ni sprejemljivo, da so povzetki po zaključku zakonodajnega postopka odstranjeni, saj jih državljani in podjetja natanko takrat najbolj potrebujejo;

| 18. | opozarja na zavezo Sveta, da bo države članice spodbujal, naj pripravijo in objavijo tabele, ki prikazujejo korelacijo med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; vztraja, da so tovrstne tabele bistvenega pomena, da se Komisiji omogoči izvajanje učinkovitega nadzora nad izvedbenimi ukrepi v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

18.

opozarja na zavezo Sveta, da bo države članice spodbujal, naj pripravijo in objavijo tabele, ki prikazujejo korelacijo med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; vztraja, da so tovrstne tabele bistvenega pomena, da se Komisiji omogoči izvajanje učinkovitega nadzora nad izvedbenimi ukrepi v vseh državah članicah;

| 19. | z razočaranjem ugotavlja, da v tem zakonodajnem obdobju ni bilo nobenega pomembnega napredka glede temeljne vloge, ki bi jo moral imeti Parlament pri nadzoru uporabe prava Skupnosti; meni, da Komisija s tem, ko je dala prednost postopkom za ugotavljanje kršitev, ni sprejela le tehničnih odločitev, ampak tudi politične, za katere trenutno ni zunanjega pregleda, nadzora ali preglednosti; poziva k takojšnji izvedbi s tem povezanih reform, ki jih je predlagala delovna skupina za reformo Evropskega parlamenta, s katerimi bi okrepili sposobnost Parlamenta za spremljanje izvajanja zakonodaje; v zvezi s tem podpira odločitev konference predsednikov odborov z dne 25. marca 2009; |
| --- | --- |

19.

z razočaranjem ugotavlja, da v tem zakonodajnem obdobju ni bilo nobenega pomembnega napredka glede temeljne vloge, ki bi jo moral imeti Parlament pri nadzoru uporabe prava Skupnosti; meni, da Komisija s tem, ko je dala prednost postopkom za ugotavljanje kršitev, ni sprejela le tehničnih odločitev, ampak tudi politične, za katere trenutno ni zunanjega pregleda, nadzora ali preglednosti; poziva k takojšnji izvedbi s tem povezanih reform, ki jih je predlagala delovna skupina za reformo Evropskega parlamenta, s katerimi bi okrepili sposobnost Parlamenta za spremljanje izvajanja zakonodaje; v zvezi s tem podpira odločitev konference predsednikov odborov z dne 25. marca 2009;

| 20. | poziva k večjemu sodelovanju med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom ter njihovimi poslanci, da bi spodbudili in povečali dejanski nadzor nad evropskimi zadevami na nacionalni ravni ter olajšali pretok informacij, zlasti med sprejemanjem evropskih zakonodajnih aktov; meni, da imajo nacionalni parlamenti pomembno vlogo pri nadzoru nad uporabo prava Skupnosti, s čimer pomagajo krepiti demokratično legitimnost Evropske unije in jo približati državljanom; |
| --- | --- |

20.

poziva k večjemu sodelovanju med nacionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom ter njihovimi poslanci, da bi spodbudili in povečali dejanski nadzor nad evropskimi zadevami na nacionalni ravni ter olajšali pretok informacij, zlasti med sprejemanjem evropskih zakonodajnih aktov; meni, da imajo nacionalni parlamenti pomembno vlogo pri nadzoru nad uporabo prava Skupnosti, s čimer pomagajo krepiti demokratično legitimnost Evropske unije in jo približati državljanom;

| 21. | opozarja na zavezo Sveta, da bo države članice spodbujal, naj pripravijo in objavijo tabele, ki prikazujejo skladnost med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; vztraja, da so tovrstne tabele bistvenega pomena, da se Komisiji omogoči izvajanje učinkovitega nadzora nad izvedbenimi ukrepi v vseh državah članicah; je odločen, da bo kot sozakonodajalec sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da določbe, povezane s temi tabelami, med zakonodajnim postopkom ne bodo odstranjene iz besedila predloga Komisije; |
| --- | --- |

21.

opozarja na zavezo Sveta, da bo države članice spodbujal, naj pripravijo in objavijo tabele, ki prikazujejo skladnost med direktivami in nacionalnimi ukrepi za prenos; vztraja, da so tovrstne tabele bistvenega pomena, da se Komisiji omogoči izvajanje učinkovitega nadzora nad izvedbenimi ukrepi v vseh državah članicah; je odločen, da bo kot sozakonodajalec sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da določbe, povezane s temi tabelami, med zakonodajnim postopkom ne bodo odstranjene iz besedila predloga Komisije;

| 22. | ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava Skupnosti in v celoti podpira prizadevanja Komisije, da opredeli področja, na katerih bi se lahko uspešno zagotovilo dodatno usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih organih; poudarja, da je ta podpora bistvena v novih državah članicah, zlasti pri dostopu do pravnih informacij in pravne literature v vseh uradnih jezikih; poudarja, da se je treba zavzemati za boljšo dostopnost podatkovnih baz o odločitvah nacionalnih sodišč v zvezi s pravom Skupnosti; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da imajo nacionalna sodišča bistveno vlogo pri uporabi prava Skupnosti in v celoti podpira prizadevanja Komisije, da opredeli področja, na katerih bi se lahko uspešno zagotovilo dodatno usposabljanje za nacionalne sodnike, pravosodne delavce, uradnike in javne uslužbence v nacionalnih organih; poudarja, da je ta podpora bistvena v novih državah članicah, zlasti pri dostopu do pravnih informacij in pravne literature v vseh uradnih jezikih; poudarja, da se je treba zavzemati za boljšo dostopnost podatkovnih baz o odločitvah nacionalnih sodišč v zvezi s pravom Skupnosti;

| 23. | spodbuja Komisijo, naj še naprej preučuje vseevropske mehanizme kolektivnih pravnih sredstev, da bi dopolnili trenutne pobude na področju zakonodaje o varstvu potrošnikov in konkurenci; meni, da bi državljani, vključno z vlagatelji peticij, te mehanizme lahko uporabili za izboljšanje učinkovite uporabe prava Skupnosti; |
| --- | --- |

23.

spodbuja Komisijo, naj še naprej preučuje vseevropske mehanizme kolektivnih pravnih sredstev, da bi dopolnili trenutne pobude na področju zakonodaje o varstvu potrošnikov in konkurenci; meni, da bi državljani, vključno z vlagatelji peticij, te mehanizme lahko uporabili za izboljšanje učinkovite uporabe prava Skupnosti;

| 24. | poziva Komisijo, naj zaradi zaskrbljujočega razvoja na področju okolja, kot je razvidno iz njenega poročila, in številnih vloženih peticij na to temo, zagotovi, da bo uporaba okoljskega prava Skupnosti imela večjo prednost, in v zvezi s tem priporoča, da je treba poostriti nadzor nad izvajanjem, ustreznim službam pa nameniti zadostna sredstva; pozdravlja sporočilo Komisije z dne 18. novembra 2008 o izvajanju prava Evropske skupnosti o okolju (KOM(2008)0773), ki je prvi korak v tej smeri; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj zaradi zaskrbljujočega razvoja na področju okolja, kot je razvidno iz njenega poročila, in številnih vloženih peticij na to temo, zagotovi, da bo uporaba okoljskega prava Skupnosti imela večjo prednost, in v zvezi s tem priporoča, da je treba poostriti nadzor nad izvajanjem, ustreznim službam pa nameniti zadostna sredstva; pozdravlja sporočilo Komisije z dne 18. novembra 2008 o izvajanju prava Evropske skupnosti o okolju (KOM(2008)0773), ki je prvi korak v tej smeri;

| 25. | soglaša z oceno Komisije, da je treba sprejeti več preventivnih ukrepov, da bi državam članicam preprečili kršenje zakonodaje Skupnosti; spodbuja Komisijo, naj sprejeme posebne zahteve Odbora za peticije, da bi preprečili nepopravljivo škodo okolju, in obžaluje, da se Komisija prepogosto sklicuje na to, da mora počakati na končno odločitev pristojnih nacionalnih organov, preden lahko ukrepa; |
| --- | --- |

25.

soglaša z oceno Komisije, da je treba sprejeti več preventivnih ukrepov, da bi državam članicam preprečili kršenje zakonodaje Skupnosti; spodbuja Komisijo, naj sprejeme posebne zahteve Odbora za peticije, da bi preprečili nepopravljivo škodo okolju, in obžaluje, da se Komisija prepogosto sklicuje na to, da mora počakati na končno odločitev pristojnih nacionalnih organov, preden lahko ukrepa;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Evropskemu varuhu človekovih pravic ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0060.

(2)  Točka 12: Odločitve Komisije o primerih kršitve se objavijo v enem tednu od njihovega sprejetja na internetni stani generalnega sekretariata, katere naslov je: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm#infractions. Odločitve, da se poda obrazloženo mnenje ali da se zadevo preda v odločanje Sodišču Evropskih skupnosti, se prav tako objavijo v obliki sporočila za javnost, razen če Komisija ne odloči drugače.

(3)  Točka 3: Komisija bo svoje ukrepanje glede teh prednostnih nalog po letu 2008 opisala in pojasnila v svojih letnih poročilih.

(4)  KOM(2008)0777, str. 9.

(5)  Isti dokument.

(6)  „Cilj primerov v zvezi z nesporočanjem ukrepov prenosa naj bi bil, da od pošiljanja uradnega opomina do rešitve zadeve ali postopka (sic) na Sodišču ne mine več kot 12 mesecev“ (KOM(2007)0502).

(7)  KOM(2007)0502, str.8.

(8)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(9)  „Komisija je v tridesetih mesecih, odkar se Direktiva uporablja, prejela več kot 1 800 pritožb posameznikov, 40 parlamentarnih vprašanj in 33 peticij o njeni uporabi. Obravnavala je 115 pritožb in uvedla pet postopkov za ugotavljanje kršitev zaradi nepravilne uporabe Direktive.“ – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (KOM(2008)0840), str. 9.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/119

---

Petek, 24. aprila 2009Profiliranje, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoru

P6_TA(2009)0314

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 Svetu o problematiki profiliranja, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoru (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je pripravila Sarah Ludford v imenu skupine ALDE, o problematiki profiliranja, zlasti na podlagi narodnosti in rase, pri protiterorističnih dejavnostih, izvrševanju predpisov, priseljevanju ter carinskem in mejnem nadzoru (B6-0483/2007),

ob upoštevanju mednarodnih, evropskih in nacionalnih instrumentov za človekove pravice, še zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (listina) in nacionalnih ustav držav članic ter pravic in poroštev, ki jih podeljujejo posamezniku na področju zasebnosti, varstva podatkov, nediskriminacije in svobodnega gibanja,

ob upoštevanju evropskih ukrepov za varstvo podatkov, ki jih je sprejel Svet Evrope: ?člena 8 EKČP, Konvencije Sveta Evrope št. 108 o varstvu posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov ter priporočil odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju (R(87)15) (1), o varstvu osebnih podatkov, zbranih in obdelanih v statistične namene (R(97)18) (2) in o evropskem kodeksu policijske etike (R(2001)10) (3),

ob upoštevanju določb EU o varstvu podatkov:členov 7 in 8 listine, Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4), ter Okvirnega sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o zaščiti osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (5),

ob upoštevanju ukrepov za boj proti rasni diskriminaciji: Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, člena 14 EKČP in njenega Protokola 12, člena 13 Pogodbe ES in Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (6),

ob upoštevanju instrumentov EU na področju varnosti in boja proti terorizmu, vključno s policijskim in pravosodnim sodelovanjem in izmenjavo podatkov in obveščevalnih podatkov med državami članicami, kot so Sklep Sveta 2005/671/PNZ z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj (7), Okvirni sklep Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (8), Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o okrepitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (9) in izvedbeni Sklep 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 (10),

ob upoštevanju obstoječih in načrtovanih podatkovnih zbirk EU, kot so Schengenski informacijski sistem, Eurodac in vizumski informacijski sistem, ter ukrepov za zbiranje biometričnih podatkov, ki se uporabljajo pri izdajanju dovoljenj za bivanje in potnih listov, ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. novembra 2006 z naslovom „Krepitev upravljanja južne morske meje Evropske unije“ v zvezi z vzpostavitvijo stalne mreže obalnih patrulj na južnih zunanjih morskih mejah (KOM(2006)0733) ter predlaganih projektov nadzorovanja, kot je evropski sistem nadzorovanja meja (EUROSUR),

ob upoštevanju predloga za oblikovanje „e-meje“, ki je bil omenjen v sporočilu Komisije z dne 13. februarja 2008 z naslovom „Priprava naslednjih ukrepov pri upravljanju meja v Evropski uniji“ in v katerem je predlagano celovito upravljanje meja, ki bi vključevalo vzpostavitev avtomatiziranega mejnega nadzora, ki bi vključeval program za registracijo potnikov in sistem vstopa in izstopa (KOM(2008)0069),

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obdelavi in prenosu podatkov iz evidence podatkov o potnikih s strani letalskih prevoznikov Ministrstvu Združenih držav za domovinsko varnost (sporazum o evidenci imen letalskih potnikov iz leta 2007) (11), predloga Okvirnega sklepa Sveta o uporabi podatkov o imenih potnikov za namene kazenskega pregona (KOM(2007)0654) in mnenj, ki so jih o predlogu podali Agencija Evropske unije za temeljne pravice, Evropski nadzornik za varstvo podatkov, delovna skupina iz člena 29 in delovna skupina za policijo in pravosodje,

ob upoštevanju nacionalne sodne prakse, kot sta bili sodba nemškega ustavnega sodišča v primeru polizeiliche präventive Rasterfahndung
   (12) in sodba zgornjega doma britanskega parlamenta o čeških Romih (13), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, še zlasti v primerih Timishev proti Rusiji
   (14)
  ,
  Nachova in drugi proti Bolgariji
   (15)
  , D.H in drugi proti Češki republiki
   (16) ter S. in Marper proti Združenemu kraljestvu
   (17), in sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti, še zlasti v primeru Huber proti Nemčiji
   (18),

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Martina Scheinina o spodbujanju in zaščiti človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu (19), dokumenta o varovanju pravice do zasebnosti v boju proti terorizmu, ki ga je oblikoval komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope Thomas Hammarberg (20), Splošnega političnega priporočila št. 8 za preprečevanju rasizma v boju proti terorizmu (21) in Priporočila št. 11 za preprečevanje rasizma in rasne diskriminacije v policijski dejavnosti (22), ki ju je podala Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope, in poročila o etničnem profiliranju, ki ga je pripravila Evropska mreža neodvisnih izvedencev za temeljne pravice (23),

ob upoštevanju členov 114(3) in 94 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0222/2009),

| A. | ker države članice vse bolj uporabljajo nove tehnologije prek programov in sistemov, ki vključujejo pridobivanje, uporabo, hranjenje in izmenjavo podatkov o posameznikih, kot sredstvo za boj proti terorizmu ali odziv na druge grožnje v okviru boja proti kriminalu, |
| --- | --- |

A.

ker države članice vse bolj uporabljajo nove tehnologije prek programov in sistemov, ki vključujejo pridobivanje, uporabo, hranjenje in izmenjavo podatkov o posameznikih, kot sredstvo za boj proti terorizmu ali odziv na druge grožnje v okviru boja proti kriminalu,

| B. | ker je treba sprejeti jasno opredelitev profiliranja na evropski ravni, z ozirom na posebne zastavljene cilje; ker je profiliranje preiskovalna tehnika, ki jo omogočajo nove tehnologije in se običajno uporablja v komercialnem sektorju, vendar se sedaj vse pogosteje uporablja tudi kot instrument kazenskega pregona, zlasti za odkrivanje in preprečevanje kriminala, pa tudi v okviru nadzora mej, |
| --- | --- |

B.

ker je treba sprejeti jasno opredelitev profiliranja na evropski ravni, z ozirom na posebne zastavljene cilje; ker je profiliranje preiskovalna tehnika, ki jo omogočajo nove tehnologije in se običajno uporablja v komercialnem sektorju, vendar se sedaj vse pogosteje uporablja tudi kot instrument kazenskega pregona, zlasti za odkrivanje in preprečevanje kriminala, pa tudi v okviru nadzora mej,

| C. | ker je treba preučiti prakso profiliranja, ki pogosto poteka prek avtomatskega iskanja računalniških podatkov, in je potrebna politična razprava o tem, saj je sporno njegovo odstopanje od splošnega pravila, da morajo biti odločitve o kazenskem pregonu sprejete na podlagi vedenja posameznika; ker je profiliranje preiskovalna tehnika, pri kateri se podatki o ljudeh, ki se med drugim nanašajo na njihovo narodnost, raso, državljanstvo in veroizpoved, zbirajo iz različnih virov ter služijo kot podlaga za iskanje tistih, ki bi lahko bili osumljenci za kazniva in teroristična dejanja, in ukrepe zoper njih. Postopek je mogoče opredeliti kot:






  — | „sistematsko povezovanje nizov fizičnih, vedenjskih ali psiholoških značilnosti z določenimi kršitvami in njihovo upoštevanje pri sprejemanju odločitev o kazenskem pregonu“ (24),
  ali, če opredelimo odnos med profiliranjem in iskanjem podatkov: |
| --- | --- | --- |

C.

ker je treba preučiti prakso profiliranja, ki pogosto poteka prek avtomatskega iskanja računalniških podatkov, in je potrebna politična razprava o tem, saj je sporno njegovo odstopanje od splošnega pravila, da morajo biti odločitve o kazenskem pregonu sprejete na podlagi vedenja posameznika; ker je profiliranje preiskovalna tehnika, pri kateri se podatki o ljudeh, ki se med drugim nanašajo na njihovo narodnost, raso, državljanstvo in veroizpoved, zbirajo iz različnih virov ter služijo kot podlaga za iskanje tistih, ki bi lahko bili osumljenci za kazniva in teroristična dejanja, in ukrepe zoper njih. Postopek je mogoče opredeliti kot:

—

„sistematsko povezovanje nizov fizičnih, vedenjskih ali psiholoških značilnosti z določenimi kršitvami in njihovo upoštevanje pri sprejemanju odločitev o kazenskem pregonu“ (24),

ali, če opredelimo odnos med profiliranjem in iskanjem podatkov:

| — | „tehnika, pri kateri je niz značilnosti določene skupine ljudi določen na podlagi preteklih izkušenj in se med hranjenimi podatki poišče posameznike, ki ustrezajo temu nizu značilnosti“ (25), |
| --- | --- |

—

„tehnika, pri kateri je niz značilnosti določene skupine ljudi določen na podlagi preteklih izkušenj in se med hranjenimi podatki poišče posameznike, ki ustrezajo temu nizu značilnosti“ (25),

| D. | ker je etnično profiliranje, ki temelji zlasti na rasnem ali etničnem poreklu, zaradi česar zbuja velike dvome o izpolnjevanju standardov nediskriminacije, mogoče opredeliti kot:






  — | „praksa, pri kateri se sistematično uporablja rasna ali etnična pripadnost, vera ali narodnost kot edini ali eden izmed dejavnikov pri odločitvah o kazenskem pregonu, ne glede na to, ali se zadevni posamezniki določijo avtomatsko ali ne“ (26),
  ali |
| --- | --- | --- |

D.

ker je etnično profiliranje, ki temelji zlasti na rasnem ali etničnem poreklu, zaradi česar zbuja velike dvome o izpolnjevanju standardov nediskriminacije, mogoče opredeliti kot:

—

„praksa, pri kateri se sistematično uporablja rasna ali etnična pripadnost, vera ali narodnost kot edini ali eden izmed dejavnikov pri odločitvah o kazenskem pregonu, ne glede na to, ali se zadevni posamezniki določijo avtomatsko ali ne“ (26),

ali

| — | „policijsko obravnavanje lastnosti, kot so rasa, barva, jezik, vera, državljanstvo oz. narodna ali etnična pripadnost, kot osnove za kontrolo, nadzor ali preiskave brez objektivne in razumne utemeljitve“ (27), |
| --- | --- |

—

„policijsko obravnavanje lastnosti, kot so rasa, barva, jezik, vera, državljanstvo oz. narodna ali etnična pripadnost, kot osnove za kontrolo, nadzor ali preiskave brez objektivne in razumne utemeljitve“ (27),

| E. | ker se profiliranje, bodisi pri iskanju podatkov ali pri ravnanjih policije in drugih organov, vse pogosteje uporablja kot orodje kazenskega pregona in mejnega nadzora ter ker niso dovolj upoštevani ocena o njegovi učinkovitosti ter razvoj in uporaba pravnih varoval, s katerimi bi zagotovili spoštovanje pravice do zasebnosti in preprečevanje diskriminacije, |
| --- | --- |

E.

ker se profiliranje, bodisi pri iskanju podatkov ali pri ravnanjih policije in drugih organov, vse pogosteje uporablja kot orodje kazenskega pregona in mejnega nadzora ter ker niso dovolj upoštevani ocena o njegovi učinkovitosti ter razvoj in uporaba pravnih varoval, s katerimi bi zagotovili spoštovanje pravice do zasebnosti in preprečevanje diskriminacije,

| F. | ker so profili lahko:






  (i) | opisni, kadar temeljijo na pričevanju prič ali drugih informacijah o storilcih kaznivega dejanja ali značilnostih storjenega kaznivega dejanja in služijo prijetju posameznih osumljencev ali odkrivanju kriminalnih dejavnosti, ki potekajo po istem vzorcu; ali |
| --- | --- | --- |

F.

ker so profili lahko:

(i)

opisni, kadar temeljijo na pričevanju prič ali drugih informacijah o storilcih kaznivega dejanja ali značilnostih storjenega kaznivega dejanja in služijo prijetju posameznih osumljencev ali odkrivanju kriminalnih dejavnosti, ki potekajo po istem vzorcu; ali

| (ii) | napovedovalni, kadar predpostavljajo povezavo med spremenljivkami iz preteklih podatkov ter iz svežih informacij in obveščevalnih podatkov, iz katerih naj bi se lahko sklepalo, kdo bi lahko bil vpleten v prihodnja ali še ne odkrita kazniva dejanja (28), |
| --- | --- |

(ii)

napovedovalni, kadar predpostavljajo povezavo med spremenljivkami iz preteklih podatkov ter iz svežih informacij in obveščevalnih podatkov, iz katerih naj bi se lahko sklepalo, kdo bi lahko bil vpleten v prihodnja ali še ne odkrita kazniva dejanja (28),

| G. | ker iskanje podatkov in profiliranje zamegljujeta meje med dovoljenim usmerjenim nadzorom in problematičnim množičnim nadzorom, pri katerem se podatki zbirajo, ker je to koristno, ne pa za določene namene, kar lahko pomeni nezakonit poseg v zasebnost, |
| --- | --- |

G.

ker iskanje podatkov in profiliranje zamegljujeta meje med dovoljenim usmerjenim nadzorom in problematičnim množičnim nadzorom, pri katerem se podatki zbirajo, ker je to koristno, ne pa za določene namene, kar lahko pomeni nezakonit poseg v zasebnost,

| H. | ker neupravičene omejitve potovanj ter vsiljive prakse nadzora lahko negativno vplivajo na pomembne gospodarske, znanstvene, kulturne in družbene izmenjave s tretjimi državami; v skladu s tem poudarja pomembnost zmanjševanja tveganja, da bi bile določene skupine, skupnosti ali narodnosti izpostavljene diskriminatornim praksam ali ukrepom, ki jih ni mogoče objektivno upravičiti, |
| --- | --- |

H.

ker neupravičene omejitve potovanj ter vsiljive prakse nadzora lahko negativno vplivajo na pomembne gospodarske, znanstvene, kulturne in družbene izmenjave s tretjimi državami; v skladu s tem poudarja pomembnost zmanjševanja tveganja, da bi bile določene skupine, skupnosti ali narodnosti izpostavljene diskriminatornim praksam ali ukrepom, ki jih ni mogoče objektivno upravičiti,

| I. | ker obstaja nevarnost, da bi bili nedolžni ljudje lahko izpostavljeni naključnim prijetjem, zaslišanjem, omejitvam potovanj, nadzoru ali varnostnim opozorilom zaradi informacij, ki jih je njihovemu profilu dodal predstavnik državne oblasti, in da bi to prek izmenjave podatkov in vzajemnega priznavanja odločitev lahko vodilo do zavrnitve vizumov, dovoljenj za potovanje ali prehod meje, uvrstitve na nadzorne sezname, vključevanja v podatkovne zbirke, prepovedi zaposlovanja ali bančnih dejavnosti, aretacije ali izgube prostosti ali odvzema drugih pravic, vse lahko brez pravnih sredstev, če informacije niso takoj odstranjene, |
| --- | --- |

I.

ker obstaja nevarnost, da bi bili nedolžni ljudje lahko izpostavljeni naključnim prijetjem, zaslišanjem, omejitvam potovanj, nadzoru ali varnostnim opozorilom zaradi informacij, ki jih je njihovemu profilu dodal predstavnik državne oblasti, in da bi to prek izmenjave podatkov in vzajemnega priznavanja odločitev lahko vodilo do zavrnitve vizumov, dovoljenj za potovanje ali prehod meje, uvrstitve na nadzorne sezname, vključevanja v podatkovne zbirke, prepovedi zaposlovanja ali bančnih dejavnosti, aretacije ali izgube prostosti ali odvzema drugih pravic, vse lahko brez pravnih sredstev, če informacije niso takoj odstranjene,

| J. | ker se mora kazenski pregon, vedno izvajati ob ustreznem spoštovanju temeljnih pravic, med njimi pravice do zasebnosti in družinskega življenja, varstva osebnih podatkov in nediskriminacije; ker je tesno mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu in hudemu kriminalu sicer nujno, vendar mora vsako tako sodelovanje potekati v skladu z mednarodnim pravom ter evropskimi normami in vrednotami glede enake obravnave in primernega pravnega varstva, med drugim tudi zato, da ne bo spodkopana verodostojnost Evropske unije kot spodbujevalke človekovih pravic znotraj svojih meja in na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

J.

ker se mora kazenski pregon, vedno izvajati ob ustreznem spoštovanju temeljnih pravic, med njimi pravice do zasebnosti in družinskega življenja, varstva osebnih podatkov in nediskriminacije; ker je tesno mednarodno sodelovanje v boju proti terorizmu in hudemu kriminalu sicer nujno, vendar mora vsako tako sodelovanje potekati v skladu z mednarodnim pravom ter evropskimi normami in vrednotami glede enake obravnave in primernega pravnega varstva, med drugim tudi zato, da ne bo spodkopana verodostojnost Evropske unije kot spodbujevalke človekovih pravic znotraj svojih meja in na mednarodni ravni,

| K. | ker se mora Evropska unija izogibati preiskovalnim pristopom, ki bi lahko po nepotrebnem škodili diplomatskim odnosom, ovirali takšno mednarodno sodelovanje ali škodili njeni podobi v svetu in njeni verodostojnosti kot zagovornici mednarodnega prava; ker bi morali evropski standardi enake obravnave, nediskriminacije in pravnega varstva še naprej predstavljati zgled, |
| --- | --- |

K.

ker se mora Evropska unija izogibati preiskovalnim pristopom, ki bi lahko po nepotrebnem škodili diplomatskim odnosom, ovirali takšno mednarodno sodelovanje ali škodili njeni podobi v svetu in njeni verodostojnosti kot zagovornici mednarodnega prava; ker bi morali evropski standardi enake obravnave, nediskriminacije in pravnega varstva še naprej predstavljati zgled,

| L. | ker je lahko opisno in napovedovalno profiliranje legitimno preiskovalno orodje, če temelji na točno določenih, zanesljivih in svežih podatkih, ne pa na nepreverjenem posploševanju na podlagi stereotipov, in če ukrepi, ki so sprejeti na podlagi teh profilov, ustrezajo pravnim pogojem glede nujnosti in sorazmernosti; ker pa v odsotnosti primernih zakonskih omejitev in zaščitnih ukrepov za uporabo podatkov o etnični pripadnosti, rasi, veri, narodnosti in politični pripadnosti vseeno obstaja precejšnja nevarnost, da utegne profiliranje voditi v diskriminatorna ravnanja, |
| --- | --- |

L.

ker je lahko opisno in napovedovalno profiliranje legitimno preiskovalno orodje, če temelji na točno določenih, zanesljivih in svežih podatkih, ne pa na nepreverjenem posploševanju na podlagi stereotipov, in če ukrepi, ki so sprejeti na podlagi teh profilov, ustrezajo pravnim pogojem glede nujnosti in sorazmernosti; ker pa v odsotnosti primernih zakonskih omejitev in zaščitnih ukrepov za uporabo podatkov o etnični pripadnosti, rasi, veri, narodnosti in politični pripadnosti vseeno obstaja precejšnja nevarnost, da utegne profiliranje voditi v diskriminatorna ravnanja,

| M. | ker je v evropskem kodeksu policijske etike zapisano, da „policijske preiskave temeljijo vsaj na utemeljenem sumu dejanskega ali možnega prekrška ali kaznivega dejanja“ in ker je dokazano, da do verjetnosti kršitve človekovih pravic (29) zoper posameznike in celotno družbo pride prav zaradi pomanjkanja utemeljenega suma, kadar profiliranje temelji na stereotipih ali predsodkih, |
| --- | --- |

M.

ker je v evropskem kodeksu policijske etike zapisano, da „policijske preiskave temeljijo vsaj na utemeljenem sumu dejanskega ali možnega prekrška ali kaznivega dejanja“ in ker je dokazano, da do verjetnosti kršitve človekovih pravic (29) zoper posameznike in celotno družbo pride prav zaradi pomanjkanja utemeljenega suma, kadar profiliranje temelji na stereotipih ali predsodkih,

| N. | ker napovedovalno profiliranje, kjer se uporabljajo širši profili, ki so bili oblikovani s povezovanjem različnih podatkovnih zbirk, in kjer prihaja do nepreverjenega posploševanja ali oblikovanja vedenjskih vzorcev, ki naj bi kazali na verjetno kaznivo ali teroristično dejanje, ki bo storjeno v prihodnosti ali ki še ni bilo odkrito, zbuja resne pomisleke glede varovanja zasebnosti in je lahko v nasprotju s pravico do zasebnosti iz člena 8 EKČP in členom 7 listine (30), |
| --- | --- |

N.

ker napovedovalno profiliranje, kjer se uporabljajo širši profili, ki so bili oblikovani s povezovanjem različnih podatkovnih zbirk, in kjer prihaja do nepreverjenega posploševanja ali oblikovanja vedenjskih vzorcev, ki naj bi kazali na verjetno kaznivo ali teroristično dejanje, ki bo storjeno v prihodnosti ali ki še ni bilo odkrito, zbuja resne pomisleke glede varovanja zasebnosti in je lahko v nasprotju s pravico do zasebnosti iz člena 8 EKČP in členom 7 listine (30),

| O. | ker je iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice jasno, da so odstopanja od člena 8(2) EKČP dovoljena le, če so v skladu z zakonodajo in so v demokratični družbi potrebna (31), kot je bilo potrjeno v nedavni, prej omenjeni sodbi v primeru S. in Marper proti Združenemu kraljestvu, ki kot kršenje člena 8 EKČP označuje „vsesplošno in neselektivno naravo pristojnosti za hranjenje prstnih odtisov, celičnih vzorcev in DNK profilov oseb, osumljenih in ne obsojenih za kazniva dejanja“, |
| --- | --- |

O.

ker je iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice jasno, da so odstopanja od člena 8(2) EKČP dovoljena le, če so v skladu z zakonodajo in so v demokratični družbi potrebna (31), kot je bilo potrjeno v nedavni, prej omenjeni sodbi v primeru S. in Marper proti Združenemu kraljestvu, ki kot kršenje člena 8 EKČP označuje „vsesplošno in neselektivno naravo pristojnosti za hranjenje prstnih odtisov, celičnih vzorcev in DNK profilov oseb, osumljenih in ne obsojenih za kazniva dejanja“,

| P. | ker mora ugotovitev Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru S. in Marper proti Združenemu kraljestvu, da pri podatkovnih zbirkah DNK v Združenem kraljestvu obstaja „nevarnost stigmatiziranja“, saj se osebe, ki niso bile obsojene za noben prekršek, obravnava enako kot osebe, obsojene zaradi kaznivih dejanja, sprožiti vprašanja o zakonitosti postopkov profiliranja, ki temeljijo na obdelavi osebnih podatkov oseb, ki jih sodišče ni spoznalo za krive (32), |
| --- | --- |

P.

ker mora ugotovitev Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru S. in Marper proti Združenemu kraljestvu, da pri podatkovnih zbirkah DNK v Združenem kraljestvu obstaja „nevarnost stigmatiziranja“, saj se osebe, ki niso bile obsojene za noben prekršek, obravnava enako kot osebe, obsojene zaradi kaznivih dejanja, sprožiti vprašanja o zakonitosti postopkov profiliranja, ki temeljijo na obdelavi osebnih podatkov oseb, ki jih sodišče ni spoznalo za krive (32),

| Q. | ker je nemško ustavno sodišče v že omenjeni sodbi za neustavnega spoznalo program Rasterfahndung, v okviru katerega je nemška policija iz javnih in zasebnih podatkovnih zbirk zbrala osebne podatke o moških, starih med 18 in 40, ki so bili tedaj ali v preteklosti študentje islamske vere, s čimer je (neuspešno) poskusila identificirati osebe, osumljene terorizma, in je ugotovila, da je iskanje podatkov nezakonito vmešavanje v osebne podatke in zasebnost, ki ga ni mogoče upravičiti z ukrepi boja proti splošnim grožnjam, podobnim tistim, ki so obstajale po terorističnih napadih po 11. septembra 2001, temveč je treba dokazati, da obstaja „konkretna nevarnost“, kot je priprava ali izvedba terorističnih napadov, |
| --- | --- |

Q.

ker je nemško ustavno sodišče v že omenjeni sodbi za neustavnega spoznalo program Rasterfahndung, v okviru katerega je nemška policija iz javnih in zasebnih podatkovnih zbirk zbrala osebne podatke o moških, starih med 18 in 40, ki so bili tedaj ali v preteklosti študentje islamske vere, s čimer je (neuspešno) poskusila identificirati osebe, osumljene terorizma, in je ugotovila, da je iskanje podatkov nezakonito vmešavanje v osebne podatke in zasebnost, ki ga ni mogoče upravičiti z ukrepi boja proti splošnim grožnjam, podobnim tistim, ki so obstajale po terorističnih napadih po 11. septembra 2001, temveč je treba dokazati, da obstaja „konkretna nevarnost“, kot je priprava ali izvedba terorističnih napadov,

| R. | ker je bil v številnih ameriških študijah izražen dvom o uporabnosti iskanja podatkov in profiliranja,med drugim:






  (i) | je bilo v študiji inštituta Cato ugotovljeno:
  „Čeprav je iskanje podatkov lahko večkrat koristno, pa ni primerno za odkrivanje terorističnih dejavnosti. Obžalovanja vredno bi bilo, če bi iskanje podatkov bilo sprejeto v organih nacionalne varnosti in kazenskega pregona ter v tehnoloških krogih, saj bi uporaba tega postopka pomenila zapravljanje davkoplačevalskega denarja, nepotrebne kršitve zasebnosti in državljanskih svoboščin ter napačno uporabo dragocenega časa in energije ljudi, ki skrbijo za nacionalno varnost
   (33)“, |
| --- | --- | --- |

R.

ker je bil v številnih ameriških študijah izražen dvom o uporabnosti iskanja podatkov in profiliranja,med drugim:

(i)

je bilo v študiji inštituta Cato ugotovljeno:

„Čeprav je iskanje podatkov lahko večkrat koristno, pa ni primerno za odkrivanje terorističnih dejavnosti. Obžalovanja vredno bi bilo, če bi iskanje podatkov bilo sprejeto v organih nacionalne varnosti in kazenskega pregona ter v tehnoloških krogih, saj bi uporaba tega postopka pomenila zapravljanje davkoplačevalskega denarja, nepotrebne kršitve zasebnosti in državljanskih svoboščin ter napačno uporabo dragocenega časa in energije ljudi, ki skrbijo za nacionalno varnost
   (33)“,

| (ii) | v študiji ameriškega nacionalnega raziskovalnega sveta o iskanju podatkov in tehnologijah za spremljanje vedenja, ki je bila opravljena za ministrstvo za domovinsko varnost, pa je bilo ugotovljeno, da:
  „avtomatsko identificiranje teroristov prek iskanja podatkov... kot cilj v prizadevanjih za tehnološki razvoj ni izvedljivo in ni zaželeno
   (34)“, |
| --- | --- |

(ii)

v študiji ameriškega nacionalnega raziskovalnega sveta o iskanju podatkov in tehnologijah za spremljanje vedenja, ki je bila opravljena za ministrstvo za domovinsko varnost, pa je bilo ugotovljeno, da:

„avtomatsko identificiranje teroristov prek iskanja podatkov... kot cilj v prizadevanjih za tehnološki razvoj ni izvedljivo in ni zaželeno
   (34)“,

| S. | ker iskanje podatkov ni učinkovito, saj je filtriranje ogromne količine razpoložljivih podatkov enako kot „iskanje igle v senu“; ker je obseg „digitalnih odtisov“, ki jih za seboj pustijo državljani, ki spoštujejo zakone, širši od tistega, ki zadeva storilce kaznivih dejanj in teroriste, saj ti vložijo veliko napora v to, da bi skrili svojo identiteto; ker je zelo visoka stopnja „lažnih pozitivnih rezultatov“, ko pade sum na popolnoma nedolžne ljudi in lahko pride do vdiranja v njihovo zasebnost, medtem pa resnični osumljenci ostajajo neidentificirani, |
| --- | --- |

S.

ker iskanje podatkov ni učinkovito, saj je filtriranje ogromne količine razpoložljivih podatkov enako kot „iskanje igle v senu“; ker je obseg „digitalnih odtisov“, ki jih za seboj pustijo državljani, ki spoštujejo zakone, širši od tistega, ki zadeva storilce kaznivih dejanj in teroriste, saj ti vložijo veliko napora v to, da bi skrili svojo identiteto; ker je zelo visoka stopnja „lažnih pozitivnih rezultatov“, ko pade sum na popolnoma nedolžne ljudi in lahko pride do vdiranja v njihovo zasebnost, medtem pa resnični osumljenci ostajajo neidentificirani,

| T. | ker je problem tudi to, da se ne odkrije storilcev kaznivih dejanj, ki ne ustrezajo profilu, kot je pokazal primer vodje bombnih napadov v Londonu 7. julija 2005, „na katerega so postale obveščevalne službe pozorne, ker naj bi se družil z drugimi moškimi, ki so bili osumljeni načrtovanja terorističnega bombnega napada, vendar ga niso preganjale, saj ni ustrezal dovolj kategorijam, ko je bil pred julijem 2005 oblikovan profil osumljenca za teroristično dejanje“ (35), |
| --- | --- |

T.

ker je problem tudi to, da se ne odkrije storilcev kaznivih dejanj, ki ne ustrezajo profilu, kot je pokazal primer vodje bombnih napadov v Londonu 7. julija 2005, „na katerega so postale obveščevalne službe pozorne, ker naj bi se družil z drugimi moškimi, ki so bili osumljeni načrtovanja terorističnega bombnega napada, vendar ga niso preganjale, saj ni ustrezal dovolj kategorijam, ko je bil pred julijem 2005 oblikovan profil osumljenca za teroristično dejanje“ (35),

| U. | ker bi bilo profiliranje, ki bi poslabšalo dobre odnose med skupnostmi in zaradi katerega bi nekatere skupnosti prenehale sodelovati z organi kazenskega pregona, kontraproduktivno ter bi oviralo zbiranje obveščevalnih podatkov in uspešen boj proti kriminalu in terorizmu (36), |
| --- | --- |

U.

ker bi bilo profiliranje, ki bi poslabšalo dobre odnose med skupnostmi in zaradi katerega bi nekatere skupnosti prenehale sodelovati z organi kazenskega pregona, kontraproduktivno ter bi oviralo zbiranje obveščevalnih podatkov in uspešen boj proti kriminalu in terorizmu (36),

| V. | ker je učinkovito zbiranje informacij o posameznih osumljencih in njihovo sledenje najboljši način za odkrivanje in preprečevanje terorizma in bi bilo za preventivni boj morda bolj učinkovito, če bi izvajali naključna preverjanja in kontrole, ki bi prizadele vse ljudi enako in se jim teroristi ne bi mogli izogniti (37), |
| --- | --- |

V.

ker je učinkovito zbiranje informacij o posameznih osumljencih in njihovo sledenje najboljši način za odkrivanje in preprečevanje terorizma in bi bilo za preventivni boj morda bolj učinkovito, če bi izvajali naključna preverjanja in kontrole, ki bi prizadele vse ljudi enako in se jim teroristi ne bi mogli izogniti (37),

| W. | ker upoštevanje dejavnikov, kot so narodnost, državna pripadnost ali vera, pri preiskavah kazenskega pregona ni prepovedano, če poteka v skladu s standardi nediskriminacije, med drugim v skladu s členom 14 EKČP, vendar mora izpolnjevati merila učinkovitosti, nujnosti in sorazmernosti, da lahko predstavlja legitimno možnost obravnave, ki ne pomeni diskriminacije, |
| --- | --- |

W.

ker upoštevanje dejavnikov, kot so narodnost, državna pripadnost ali vera, pri preiskavah kazenskega pregona ni prepovedano, če poteka v skladu s standardi nediskriminacije, med drugim v skladu s členom 14 EKČP, vendar mora izpolnjevati merila učinkovitosti, nujnosti in sorazmernosti, da lahko predstavlja legitimno možnost obravnave, ki ne pomeni diskriminacije,

| X. | ker lahko profiliranje, ki temelji na stereotipih, pri širši javnosti sproži občutke ksenofobije in sovraštva do oseb določene narodnosti, državne pripadnosti ali vere (38), |
| --- | --- |

X.

ker lahko profiliranje, ki temelji na stereotipih, pri širši javnosti sproži občutke ksenofobije in sovraštva do oseb določene narodnosti, državne pripadnosti ali vere (38),

| Y. | ker gre v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice v primerih, ko rasa predstavlja izključno osnovo za ukrepe sodnega pregona, za prepovedano diskriminacijo (39); ker v praksi ni vedno jasno, ali je bila rasa ali narodnost edini oziroma odločilen dejavnik za ukrepanje, in se pogosti zgodi, da se šele pri analizi vzorcev kazenskega pregona jasno pokaže pomen teh dejavnikov, |
| --- | --- |

Y.

ker gre v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice v primerih, ko rasa predstavlja izključno osnovo za ukrepe sodnega pregona, za prepovedano diskriminacijo (39); ker v praksi ni vedno jasno, ali je bila rasa ali narodnost edini oziroma odločilen dejavnik za ukrepanje, in se pogosti zgodi, da se šele pri analizi vzorcev kazenskega pregona jasno pokaže pomen teh dejavnikov,

| Z. | ker ni nobenih mednarodnih ali evropskih predpisov, ki bi izrecno prepovedovali etnično profiliranje, je pa iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, iz Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in iz sklepov Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope jasno, da takšna praksa pomeni kršitev prepovedi diskriminacije (40), |
| --- | --- |

Z.

ker ni nobenih mednarodnih ali evropskih predpisov, ki bi izrecno prepovedovali etnično profiliranje, je pa iz sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, iz Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in iz sklepov Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope jasno, da takšna praksa pomeni kršitev prepovedi diskriminacije (40),

| AA. | ker akcijski načrt, ki je bil leta 2000 sprejet na svetovni konferenci proti rasizmu, poziva države k oblikovanju in izvajanju učinkovitih ukrepov za odpravo „rasnega profiliranja“ (41); ker Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope v svojem priporočilu št. 8 o preprečevanju rasizma v boju proti terorizmu poziva vlade, naj zagotovijo, da zakonodaja in predpisi s področja kazenskega pregona in njihovo izvajanje ne bodo privedli do diskriminacije; ker je Evropska mreža neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice mnenja, da predstavljajo teroristični profili, ki temeljijo na značilnostih, kot so državljanstvo, starost ali kraj rojstva, „veliko nevarnost diskriminacije“ (42), |
| --- | --- |

AA.

ker akcijski načrt, ki je bil leta 2000 sprejet na svetovni konferenci proti rasizmu, poziva države k oblikovanju in izvajanju učinkovitih ukrepov za odpravo „rasnega profiliranja“ (41); ker Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope v svojem priporočilu št. 8 o preprečevanju rasizma v boju proti terorizmu poziva vlade, naj zagotovijo, da zakonodaja in predpisi s področja kazenskega pregona in njihovo izvajanje ne bodo privedli do diskriminacije; ker je Evropska mreža neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice mnenja, da predstavljajo teroristični profili, ki temeljijo na značilnostih, kot so državljanstvo, starost ali kraj rojstva, „veliko nevarnost diskriminacije“ (42),

| AB. | ker je treba v EU in državah članicah celovito oceniti preiskovalne prakse in sisteme obdelave podatkov, pri katerih se uporabljajo ali posredujejo programi profiliranja, da bi zagotovili popolno skladnost z nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi pravnimi obveznostmi ter bi se izognili neupravičenemu diskriminiranju ali vmešavanju v zasebnost, |
| --- | --- |

AB.

ker je treba v EU in državah članicah celovito oceniti preiskovalne prakse in sisteme obdelave podatkov, pri katerih se uporabljajo ali posredujejo programi profiliranja, da bi zagotovili popolno skladnost z nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi pravnimi obveznostmi ter bi se izognili neupravičenemu diskriminiranju ali vmešavanju v zasebnost,

| AC. | ker bi bilo treba pri omenjenih postopkih slediti spodnjim smernicam in ker je za popolno in učinkovito zaščito potrebna kombinacija vseh naštetih varnostnih ukrepov, |
| --- | --- |

AC.

ker bi bilo treba pri omenjenih postopkih slediti spodnjim smernicam in ker je za popolno in učinkovito zaščito potrebna kombinacija vseh naštetih varnostnih ukrepov,

| 1. | naslavlja naslednja priporočila na Svet:






  (a) | vsakršna obdelava osebnih podatkov za namene kazenskega pregona in boja proti terorizmu bi morala temeljiti na objavljenih zakonskih predpisih, ki nalagajo omejitve za uporabo in so jasni, specifični in zavezujoči, ter bi morala biti podvržena natančnemu in učinkovitemu nadzoru neodvisnih organov za varstvo podatkov in strogim kaznim za kršitve; obsežno hranjenje podatkov zaradi previdnosti ni sorazmerno z osnovnimi zahtevami za učinkovit boj proti terorizmu; |
| --- | --- | --- |

1.

naslavlja naslednja priporočila na Svet:

(a)

vsakršna obdelava osebnih podatkov za namene kazenskega pregona in boja proti terorizmu bi morala temeljiti na objavljenih zakonskih predpisih, ki nalagajo omejitve za uporabo in so jasni, specifični in zavezujoči, ter bi morala biti podvržena natančnemu in učinkovitemu nadzoru neodvisnih organov za varstvo podatkov in strogim kaznim za kršitve; obsežno hranjenje podatkov zaradi previdnosti ni sorazmerno z osnovnimi zahtevami za učinkovit boj proti terorizmu;

| (b) | treba bi bilo vzpostaviti pravni okvir, ki bi omogočil jasno opredelitev profiliranja z avtomatskim iskanjem računalniških podatkov ali kako drugače, da bi se oblikovala jasna pravila za legitimno uporabo in določile omejitve; treba je uvesti tudi potrebne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov za posameznike in mehanizme za ugotavljanje odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

treba bi bilo vzpostaviti pravni okvir, ki bi omogočil jasno opredelitev profiliranja z avtomatskim iskanjem računalniških podatkov ali kako drugače, da bi se oblikovala jasna pravila za legitimno uporabo in določile omejitve; treba je uvesti tudi potrebne zaščitne ukrepe za varstvo podatkov za posameznike in mehanizme za ugotavljanje odgovornosti;

| (c) | zbiranje in hranjenje osebnih podatkov in uporaba tehnik profiliranja v zvezi z osebami, ki niso osumljene določenega zločina ali grožnje, bi morali ustrezati zelo strogim merilom nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

(c)

zbiranje in hranjenje osebnih podatkov in uporaba tehnik profiliranja v zvezi z osebami, ki niso osumljene določenega zločina ali grožnje, bi morali ustrezati zelo strogim merilom nujnosti in sorazmernosti;

| (d) | dejanske in obveščevalne podatke ter podatke o različnih kategorijah posameznikov, na katere se podatki nanašajo, bi bilo treba jasno ločevati; |
| --- | --- |

(d)

dejanske in obveščevalne podatke ter podatke o različnih kategorijah posameznikov, na katere se podatki nanašajo, bi bilo treba jasno ločevati;

| (e) | dostop do policijskih kartotek in kartotek tajnih služb bi moral biti dovoljen le za vsak primer posebej, za posebne namene in pod sodnim nadzorom v državah članicah; |
| --- | --- |

(e)

dostop do policijskih kartotek in kartotek tajnih služb bi moral biti dovoljen le za vsak primer posebej, za posebne namene in pod sodnim nadzorom v državah članicah;

| (f) | dejavnosti profiliranja ne bi smele omejevati usmerjenih preiskovalnih dejavnosti policijskih služb držav članic, omejevalna zakonodaja o profiliranju pa ne bi smela preprečevati upravičenega dostopa do podatkovnih zbirk kot dela takih usmerjenih preiskav; |
| --- | --- |

(f)

dejavnosti profiliranja ne bi smele omejevati usmerjenih preiskovalnih dejavnosti policijskih služb držav članic, omejevalna zakonodaja o profiliranju pa ne bi smela preprečevati upravičenega dostopa do podatkovnih zbirk kot dela takih usmerjenih preiskav;

| (g) | hramba osebnih podatkov bi morala biti časovno omejena; |
| --- | --- |

(g)

hramba osebnih podatkov bi morala biti časovno omejena;

| (h) | statistika o narodnosti je pomembno orodje za odkrivanje kazenskega pregona, ki usmerja nesorazmerno, nepooblaščeno in neupravičeno pozornost na narodnostne manjšine; oblikovanje visokega standarda varstva za osebne podatke (podatke, povezane z določljivim posameznikom) ne preprečuje pridobivanja anonimnih statističnih podatkov, vključno s spremenljivkami o narodnosti, rasi, veri in državni pripadnosti, ki so potrebni za opredelitev diskriminacije med kazenskim pregonom; delovno skupino iz člena 29 bi bilo treba zaprositi, naj oblikuje smernice za to vprašanje; |
| --- | --- |

(h)

statistika o narodnosti je pomembno orodje za odkrivanje kazenskega pregona, ki usmerja nesorazmerno, nepooblaščeno in neupravičeno pozornost na narodnostne manjšine; oblikovanje visokega standarda varstva za osebne podatke (podatke, povezane z določljivim posameznikom) ne preprečuje pridobivanja anonimnih statističnih podatkov, vključno s spremenljivkami o narodnosti, rasi, veri in državni pripadnosti, ki so potrebni za opredelitev diskriminacije med kazenskim pregonom; delovno skupino iz člena 29 bi bilo treba zaprositi, naj oblikuje smernice za to vprašanje;

| (i) | zbiranje podatkov o posameznikih le zato, ker so določenega rasnega ali etničnega porekla, verskega prepričanja, spolne usmerjenosti ali vedenja, političnega prepričanja ali ker so pripadniki določenih gibanj ali organizacij, ki niso prepovedane z zakonom, bi moralo biti prepovedano; treba je vzpostaviti zaščitne ukrepe v zvezi z varstvom in postopke za pritožbo zoper diskriminatorno uporabo instrumentov kazenskega pregona; |
| --- | --- |

(i)

zbiranje podatkov o posameznikih le zato, ker so določenega rasnega ali etničnega porekla, verskega prepričanja, spolne usmerjenosti ali vedenja, političnega prepričanja ali ker so pripadniki določenih gibanj ali organizacij, ki niso prepovedane z zakonom, bi moralo biti prepovedano; treba je vzpostaviti zaščitne ukrepe v zvezi z varstvom in postopke za pritožbo zoper diskriminatorno uporabo instrumentov kazenskega pregona;

| (j) | javni organi se lahko pri sprejemanju odločitev o posameznikih zanesejo le na računalnike in se odpovejo človeški presoji samo izjemoma in ob zelo strogih zaščitnih ukrepih; |
| --- | --- |

(j)

javni organi se lahko pri sprejemanju odločitev o posameznikih zanesejo le na računalnike in se odpovejo človeški presoji samo izjemoma in ob zelo strogih zaščitnih ukrepih;

| (k) | z zakonodajo bi morali biti predpisani strogi zaščitni ukrepi, ki bi zagotovili ustrezen in učinkovit sodni in parlamentarni nadzor nad dejavnostmi policije in tajnih služb, vključno z dejavnostmi za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

(k)

z zakonodajo bi morali biti predpisani strogi zaščitni ukrepi, ki bi zagotovili ustrezen in učinkovit sodni in parlamentarni nadzor nad dejavnostmi policije in tajnih služb, vključno z dejavnostmi za boj proti terorizmu;

| (l) | zaradi posledic, ki jih bodo morda čutili posamezniki, na katere se nanašajo podatki, je treba zagotoviti učinkovita in dostopna pravna sredstva ter posredovati jasne informacije o postopkih, ki vključujejo pravici do dostopa in popravka; |
| --- | --- |

(l)

zaradi posledic, ki jih bodo morda čutili posamezniki, na katere se nanašajo podatki, je treba zagotoviti učinkovita in dostopna pravna sredstva ter posredovati jasne informacije o postopkih, ki vključujejo pravici do dostopa in popravka;

| (m) | za vse dejavnosti profiliranja bi bilo treba vzpostaviti vrsto meril za ocenjevanje učinkovitosti, legitimnosti in skladnosti z vrednotami Evropske unije; treba je pregledati obstoječo in predlagano nacionalno in evropsko zakonodajo na področju uporabe profiliranja, da bi se prepričali, da izpolnjuje pravne zahteve zakonodaje Evropske unije in mednarodnih pogodb; treba je razmisliti o zakonodajni reformi EU, da bi oblikovali obvezujoča pravila, s katerimi bi se izognili kršitvam temeljnih pravic, ob upoštevanju pričakovanega priporočila Sveta Evrope o profiliranju; |
| --- | --- |

(m)

za vse dejavnosti profiliranja bi bilo treba vzpostaviti vrsto meril za ocenjevanje učinkovitosti, legitimnosti in skladnosti z vrednotami Evropske unije; treba je pregledati obstoječo in predlagano nacionalno in evropsko zakonodajo na področju uporabe profiliranja, da bi se prepričali, da izpolnjuje pravne zahteve zakonodaje Evropske unije in mednarodnih pogodb; treba je razmisliti o zakonodajni reformi EU, da bi oblikovali obvezujoča pravila, s katerimi bi se izognili kršitvam temeljnih pravic, ob upoštevanju pričakovanega priporočila Sveta Evrope o profiliranju;

| (n) | treba bi bilo pregledati obseg, v katerem Direktiva 2000/43/ES prepoveduje ali ureja ukrepe in prakse o profiliranju, ter preučiti reformo, da bi se izključitev letališč in pristanišč črtala iz področja uporabe direktive; |
| --- | --- |

(n)

treba bi bilo pregledati obseg, v katerem Direktiva 2000/43/ES prepoveduje ali ureja ukrepe in prakse o profiliranju, ter preučiti reformo, da bi se izključitev letališč in pristanišč črtala iz področja uporabe direktive;

| (o) | Svet bi moral naročiti študijo na podlagi ustreznega okvira in sedanjih praks, za pripravo bi bila odgovorna Komisija, ob posvetovanju z agencijo za temeljne pravice in evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, kakor bi bilo primerno, ter ob posvetovanju z organi kazenskega pregona in obveščevalnimi službami, študija pa bi obsegala dejansko in morebitno uporabo tehnik profiliranja, njihovo učinkovitost pri identificiranju osumljencev in skladnost z državljanskimi svoboščinami, človekovimi pravicami in zahtevami glede zasebnosti; države članice bi bilo treba pozvati, naj predložijo podatke o prijetju in preiskovanju ter drugih ukrepih, ki izhajajo iz tehnik profiliranja; |
| --- | --- |

(o)

Svet bi moral naročiti študijo na podlagi ustreznega okvira in sedanjih praks, za pripravo bi bila odgovorna Komisija, ob posvetovanju z agencijo za temeljne pravice in evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, kakor bi bilo primerno, ter ob posvetovanju z organi kazenskega pregona in obveščevalnimi službami, študija pa bi obsegala dejansko in morebitno uporabo tehnik profiliranja, njihovo učinkovitost pri identificiranju osumljencev in skladnost z državljanskimi svoboščinami, človekovimi pravicami in zahtevami glede zasebnosti; države članice bi bilo treba pozvati, naj predložijo podatke o prijetju in preiskovanju ter drugih ukrepih, ki izhajajo iz tehnik profiliranja;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejel Odbor ministrov dne 17. septembra 1987 na 410. seji namestnikov ministrov.

(2)  Sprejel Odbor ministrov dne 30. septembra 1997 na 602. seji namestnikov ministrov.

(3)  Sprejel Odbor ministrov dne 19. septembra 2001 na 765. seji namestnikov ministrov.

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(5)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(6)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(7)  UL L 253, 29.9.2005, str. 22.

(8)  UL L 386, 29.12.2006, str. 89.

(9)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(10)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.

(11)  UL L 204, 4.8.2007, str. 18.

(12)  Sodba nemškega ustavnega sodišča, BVerfG, 1 BvR 518/02, 4.4.2006, odstavek-št. (1-184).

(13)  Zgornji dom britanskega parlamenta, 9. december 2004, R proti Uradu za tujce na praškem letališču (tožena stran) ex parte Evropski center za pravice Romov in drugi (pritožnik) [2004], UKHL 55, odstavek 101.

(14)  Timishev proti Rusiji, 13. december 2005, št. 55762/00 in 55974/00, ECHR 2005-XII.

(15)  Nachova in drugi proti Bolgariji [GC], 26. februarja 2004, št. 43577/98 in 43579/98, ECHR 2005-VII.

(16)  D.H. in drugi proti Češki republiki, 13. november 2007, št. 57325/00.

(17)  S. in Marper proti Združenemu kraljestvu, 4. december 2008, št. 30562/04 in 30566/04.

(18)  Sodba z dne 16. decembra 2008, zadeva C-524/06, še ni objavljeno v evropskih poročilih o zadevah.

(19)  Dokument ZN A/HRC/4/26, 29. januar 2007.

(20)  Odbor za človekove pravice/tematski dokument (2008)3, Strasbourg, 17. november 2008.

(21)  CRI (2004) 26, sprejeto dne 17 marca 2004.

(22)  CRI (2007) 39, sprejeto dne 29. junija 2007.

(23)  CFR-CDF, mnenje 4.2006, na voljo na http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.

(24)  Mnenje Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 28. oktobra 2008 o predlogu Okvirnega sklepa Sveta o uporabi evidence podatkov o potnikih (PNR) za namene kazenskega pregona, odstavek 35.

(25)  Poročilo zgornji dom britanskega parlamenta: Clarke R: „Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance“, 1993, odstavek 33, opomba 41.

(26)  Oliver De Schutter in Julie Ringelheim, „Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law“, Modern Law Review, 71(3):358-384.

(27)  Evropska komisija za boj proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope (ECRI), prej omenjeno splošno politično priporočilo št. 11, odstavek 1.

(28)  Poročilo posebnega poročevalca Združenih narodov o spodbujanju in zaščiti človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, odstavek 33.

(29)  Isto besedilo, odstavek 33. Glej tudi omenjeno poročilo o etničnem profiliranju Evropske mreže neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice, str. 9-13.

(30)  Mnenje Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 28. oktobra 2008 o predlogu okvirnega sklepa Sveta o uporabi podatkov o imenih potnikov za namene kazenskega pregona, 4. odstavek.

(31)  Za kratek pregled zadevne sodne prakse glej študijo E. Brouwerja „Towards a European PNR System?“, ki je bila opravljena za oddelek C Evropskega parlamenta, državljanske pravice in ustavne zadeve, dokument PE 410.649, januar 2009, odstavek 5, str. 16-17.

(32)  Prej omenjena sodba ESČP v primeru S. in Marper proti Združenemu kraljestvu, odstavek 125.

(33)  Politična analiza instituta Cato, št. 584, 11. december 2006: ‚Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining‘, avtorja Jeff Jonas in Jim Harper.

(34)  ‚Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment‘. Povzetek je brezplačno na voljo na http://www.nap.edu/catalog/12452.html, str 4.

(35)  „Detectives draw up new brief in hunt for radicals“, The Times,28. decembra 2005.

(36)  Poročilo posebnega poročevalca Združenih narodov o spodbujanju in zaščiti človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, odstavek 62.

(37)  Isto besedilo, odstavek 61.

(38)  Isto besedilo, odstavek 40.

(39)  Prej omenjena sodba Evropskega sodišče za človekove pravice v primeru Timishev proti Rusiji.

(40)  Mnenje Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 28. oktobra 2008 o Okvirnem sklepu Sveta o uporabi podatkov o imenih potnikov za namene kazenskega pregona, odstavek 39.

(41)  Poročilo svetovne konference proti rasizmu, diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, (A/CONF.189/12), akcijski načrt, odstavek 72.

(42)  Evropska mreža neodvisnih strokovnjakov za temeljne pravice, „The balance between freedom and security in the response by the European Union and its member States to the Terrorist Threats“, (2003), str. 21.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/127

---

Petek, 24. aprila 2009Neširjenje jedrskega orožja in prihodnost Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT)

P6_TA(2009)0333

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 24. aprila 2009 o neširjenju jedrskega orožja in prihodnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) (2008/2324(INI))

2010/C 184 E/26

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki sta ga pripravili Annemie Neyts-Uyttebroeck v imenu skupine ALDE in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE, o neširjenju jedrskega orožja in prihodnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (B6-0421/2008),

ob upoštevanju revizijske konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki bo leta 2010,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 26. februarja 2004 (1), 10. marca 2005 (2), 17. novembra 2005 (3) in 14. marca 2007 (4) o neširjenju jedrskega orožja in jedrski razorožitvi,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije in evropske varnostne in obrambne politike (5),

ob upoštevanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

ob upoštevanju izjave Sveta z dne 8. decembra 2008 o krepitvi mednarodne varnosti, zlasti njenih točk 6, 8 in 9, v katerih je izražena odločnost EU za boj proti širjenju orožja za množično uničevanje in načinom njegovega prenosa,

ob upoštevanju osrednje vloge, ki jo pri neširjenju jedrskega orožja igra skupina držav dobaviteljic jedrskega blaga,

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o vprašanjih neširjenja jedrskega orožja in jedrskega razoroževanja, še zlasti resolucije št. 1540 (2004),

ob upoštevanju pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov, splošnih sporazumov v okviru Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) o nadzornih ukrepih in njihovih dodatnih protokolov, konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala, mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma, haaškega kodeksa ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov, pogodbe o omejitvi strateškega orožja (START I), ki preneha veljati leta 2009, in pogodbe o omejitvi strateškega napadalnega orožja (Strategic Offensive Reductions Treaty – SORT),

ob upoštevanju poročila o izvajanju evropske varnostne strategije, o katerem je Evropski svet dosegel soglasje 11. decembra 2008,

ob upoštevanju členov 114(3) in 90 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0234/2009),

| A. | ker poudarja, da je treba dodatno okrepiti vse tri stebre Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, in sicer neširjenje orožja, razoroževanje in sodelovanje pri uporabi jedrske energije v civilne namene, |
| --- | --- |

A.

ker poudarja, da je treba dodatno okrepiti vse tri stebre Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, in sicer neširjenje orožja, razoroževanje in sodelovanje pri uporabi jedrske energije v civilne namene,

| B. | ker je močno zaskrbljen zaradi pomanjkanja napredka pri uresničevanju konkretnih ciljev (kot na primer tako imenovanih „13 korakov“ (6)) pri izpolnjevanju ciljev Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kot je bilo dogovorjeno na prejšnji pregledni konferenci, zlasti sedaj, ko se pojavljajo grožnje iz različnih virov, vključno z rastočim širjenjem, možnostjo, da bi jedrska tehnologija in radioaktivni materiali prišli v roke hudodelskih združb in teroristov, ter z zavračanjem držav, ki imajo jedrsko orožje in so podpisnice te pogodbe, da bi zmanjšale ali uničile svoje zaloge jedrskega orožja in omejile svoje opiranje na vojaško doktrino odvračanja z jedrskim orožjem, |
| --- | --- |

B.

ker je močno zaskrbljen zaradi pomanjkanja napredka pri uresničevanju konkretnih ciljev (kot na primer tako imenovanih „13 korakov“ (6)) pri izpolnjevanju ciljev Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kot je bilo dogovorjeno na prejšnji pregledni konferenci, zlasti sedaj, ko se pojavljajo grožnje iz različnih virov, vključno z rastočim širjenjem, možnostjo, da bi jedrska tehnologija in radioaktivni materiali prišli v roke hudodelskih združb in teroristov, ter z zavračanjem držav, ki imajo jedrsko orožje in so podpisnice te pogodbe, da bi zmanjšale ali uničile svoje zaloge jedrskega orožja in omejile svoje opiranje na vojaško doktrino odvračanja z jedrskim orožjem,

| C. | ker predstavljajo širjenje orožja za množično uničevanje in načini njegovega prenosa tako državnim kot nedržavnim akterjem eno najhujših groženj za mednarodno stabilnost in varnost, |
| --- | --- |

C.

ker predstavljajo širjenje orožja za množično uničevanje in načini njegovega prenosa tako državnim kot nedržavnim akterjem eno najhujših groženj za mednarodno stabilnost in varnost,

| D. | ker opozarja na zavezo EU, da uporabi vse razpoložljive instrumente za preprečevanje, odvračanje, ustavitev in, če je mogoče, ukinitev programov širjenja orožja, ki vzbujajo zaskrbljenost na svetovni ravni, kot je bilo jasno izraženo v strategiji EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

D.

ker opozarja na zavezo EU, da uporabi vse razpoložljive instrumente za preprečevanje, odvračanje, ustavitev in, če je mogoče, ukinitev programov širjenja orožja, ki vzbujajo zaskrbljenost na svetovni ravni, kot je bilo jasno izraženo v strategiji EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

| E. | ker poudarja, da mora Evropska unija okrepiti prizadevanja za preprečevanje tokov širjenja orožja, za kaznovanje takih dejanj in za oblikovanje ukrepov, ki bodo preprečevali nepregleden prenos znanja in izkušenj, pri čemer naj uporabi vse razpoložljive instrumente, med njimi večstranske pogodbe in mehanizme preverjanja, državne in mednarodno usklajene kontrole izvoza, skupne programe za zmanjševanje groženj ter politične in ekonomske vzvode, |
| --- | --- |

E.

ker poudarja, da mora Evropska unija okrepiti prizadevanja za preprečevanje tokov širjenja orožja, za kaznovanje takih dejanj in za oblikovanje ukrepov, ki bodo preprečevali nepregleden prenos znanja in izkušenj, pri čemer naj uporabi vse razpoložljive instrumente, med njimi večstranske pogodbe in mehanizme preverjanja, državne in mednarodno usklajene kontrole izvoza, skupne programe za zmanjševanje groženj ter politične in ekonomske vzvode,

| F. | ker ga spodbujajo novi predlogi razorožitve, kot so predlog, h kateremu so Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry in Sam Nunn pozvali januarja 2007 in januarja 2008, vzorec konvencije o jedrskem orožju in protokol Hirošima-Nagasaki, ki ju po svetu promovirajo organizacije civilne družbe in politični voditelji, ter kampanje, kot je „Global Zero“, ki trdi, da je eden od bistvenih načinov za zagotovitev preprečevanja širjenja jedrskega orožja in uresničitev svetovne varnosti premik v smeri uničenja jedrskega orožja, |
| --- | --- |

F.

ker ga spodbujajo novi predlogi razorožitve, kot so predlog, h kateremu so Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry in Sam Nunn pozvali januarja 2007 in januarja 2008, vzorec konvencije o jedrskem orožju in protokol Hirošima-Nagasaki, ki ju po svetu promovirajo organizacije civilne družbe in politični voditelji, ter kampanje, kot je „Global Zero“, ki trdi, da je eden od bistvenih načinov za zagotovitev preprečevanja širjenja jedrskega orožja in uresničitev svetovne varnosti premik v smeri uničenja jedrskega orožja,

| G. | ker v zvezi s tem pozdravlja pobude francoske in britanske vlade za zmanjšanje njihovih zalog jedrskega orožja, |
| --- | --- |

G.

ker v zvezi s tem pozdravlja pobude francoske in britanske vlade za zmanjšanje njihovih zalog jedrskega orožja,

| H. | ker je še zlasti zelo zadovoljen s pristopom v zvezi z jedrskimi vprašanji, ki ga je v Pragi 5. aprila 2009 jasno podal ameriški predsednik Barack Obama, z njegovimi zavezami k nadaljevanju jedrskega razoroževanja ter z njegovo vizijo o svetu brez jedrskega orožja; ker pozdravlja konstruktivno sodelovanje med Združenimi državami in Rusijo, da bi obnovili sporazum START, da bi balistične rakete prenehale biti v visoki pripravljenosti za takojšno izstrelitev ter da bi znatno zmanjšali zaloge ameriškega jedrskega orožja in materialov; ker pozdravlja odločitev Združenih držav, da v polni meri sodelujejo z Iranom v procesu E3+3; ker pozdravlja ameriško ratifikacijo dodatnega protokola k sporazumom Mednarodne agencije za atomsko energijo o nadzornih ukrepih kot pozitiven korak, ki prispeva k izgradnji zaupanja; ker toplo pozdravlja namero predsednika Baracka Obame, da Združene države Amerike dokončno ratificirajo pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov in začnejo pogajanja o sporazumu o prepovedi proizvodnje cepljivih materialov, |
| --- | --- |

H.

ker je še zlasti zelo zadovoljen s pristopom v zvezi z jedrskimi vprašanji, ki ga je v Pragi 5. aprila 2009 jasno podal ameriški predsednik Barack Obama, z njegovimi zavezami k nadaljevanju jedrskega razoroževanja ter z njegovo vizijo o svetu brez jedrskega orožja; ker pozdravlja konstruktivno sodelovanje med Združenimi državami in Rusijo, da bi obnovili sporazum START, da bi balistične rakete prenehale biti v visoki pripravljenosti za takojšno izstrelitev ter da bi znatno zmanjšali zaloge ameriškega jedrskega orožja in materialov; ker pozdravlja odločitev Združenih držav, da v polni meri sodelujejo z Iranom v procesu E3+3; ker pozdravlja ameriško ratifikacijo dodatnega protokola k sporazumom Mednarodne agencije za atomsko energijo o nadzornih ukrepih kot pozitiven korak, ki prispeva k izgradnji zaupanja; ker toplo pozdravlja namero predsednika Baracka Obame, da Združene države Amerike dokončno ratificirajo pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov in začnejo pogajanja o sporazumu o prepovedi proizvodnje cepljivih materialov,

| I. | ker poudarja potrebo po tesnem sodelovanju in usklajevanju med Evropsko unijo in njenimi partnericami, med njimi Združenimi državami Amerike in Rusijo, da bi oživili in okrepili režim neširjenja orožja, |
| --- | --- |

I.

ker poudarja potrebo po tesnem sodelovanju in usklajevanju med Evropsko unijo in njenimi partnericami, med njimi Združenimi državami Amerike in Rusijo, da bi oživili in okrepili režim neširjenja orožja,

| J. | ker poudarja, da je krepitev Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja kot temeljnega stebra svetovnega režima za neširjenje orožja temeljnega pomena, in ker priznava, da je nujno potrebno pogumno politično vodenje ter številni napredni in postopni ukrepi, da bi znova potrdili veljavnost te pogodbe in okrepili sporazume, pogodbe in agencije, ki sestavljajo obstoječi režim širjenja in razorožitve, med drugim še zlasti Pogodbo o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov in IAEA, |
| --- | --- |

J.

ker poudarja, da je krepitev Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja kot temeljnega stebra svetovnega režima za neširjenje orožja temeljnega pomena, in ker priznava, da je nujno potrebno pogumno politično vodenje ter številni napredni in postopni ukrepi, da bi znova potrdili veljavnost te pogodbe in okrepili sporazume, pogodbe in agencije, ki sestavljajo obstoječi režim širjenja in razorožitve, med drugim še zlasti Pogodbo o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov in IAEA,

| K. | ker v zvezi s tem pozdravlja skupno britansko-norveško pobudo, katere cilj je oceniti izvedljivost morebitne odstranitve jedrskega orožja, oblikovati jasne postopke zanjo ter vzpostaviti postopke preverjanja; ker meni, da je pobuda zelo koristna za Evropsko unijo, Nato in druge zadevne strani, |
| --- | --- |

K.

ker v zvezi s tem pozdravlja skupno britansko-norveško pobudo, katere cilj je oceniti izvedljivost morebitne odstranitve jedrskega orožja, oblikovati jasne postopke zanjo ter vzpostaviti postopke preverjanja; ker meni, da je pobuda zelo koristna za Evropsko unijo, Nato in druge zadevne strani,

| L. | ker odobrava pismo o vprašanjih razorožitve z dne 5. decembra 2008, ki ga je francosko predsedstvo EU poslalo generalnemu sekretarju Združenih narodov Ban Ki Munu in v katerem je podalo predloge EU za razorožitev, ki jih je Evropski svet sprejel decembra 2008, |
| --- | --- |

L.

ker odobrava pismo o vprašanjih razorožitve z dne 5. decembra 2008, ki ga je francosko predsedstvo EU poslalo generalnemu sekretarju Združenih narodov Ban Ki Munu in v katerem je podalo predloge EU za razorožitev, ki jih je Evropski svet sprejel decembra 2008,

| M. | ker pozdravlja govor visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko Javierja Solane 9. decembra 2008 na konferenci za mir in razorožitev: svet brez jedrskega orožja, v katerem je pozdravil dejstvo, da se je vprašanje jedrske razorožitve ponovno pomaknilo na vrh mednarodnega dnevnega reda, in poudaril, da mora Evropska unija neširjenje orožja vključiti v svoje splošne politike, |
| --- | --- |

M.

ker pozdravlja govor visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko Javierja Solane 9. decembra 2008 na konferenci za mir in razorožitev: svet brez jedrskega orožja, v katerem je pozdravil dejstvo, da se je vprašanje jedrske razorožitve ponovno pomaknilo na vrh mednarodnega dnevnega reda, in poudaril, da mora Evropska unija neširjenje orožja vključiti v svoje splošne politike,

| N. | ker pozdravlja govor, ki ga je imel ameriški predsednik Obama v Pragi 5. aprila 2009, ki je v govoru je dejal, da so Združene države moralno odgovorne za vodenje kampanje za odpravo vsega jedrskega orožja po svetu, čeprav je ob tem priznal, da ta cilj morda ne bo dosežen v času njegovega življenja, poudaril pa je tudi, da je treba okrepiti pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot temelj za sodelovanje in postopne rešitve; ker bi morala nova ameriška administracija v omenjeno kampanjo v polni meri vključiti Evropsko unijo, še zlasti, kar zadeva svetovno srečanje o grožnjah jedrskega orožja, ki je predvideno za leto 2009, |
| --- | --- |

N.

ker pozdravlja govor, ki ga je imel ameriški predsednik Obama v Pragi 5. aprila 2009, ki je v govoru je dejal, da so Združene države moralno odgovorne za vodenje kampanje za odpravo vsega jedrskega orožja po svetu, čeprav je ob tem priznal, da ta cilj morda ne bo dosežen v času njegovega življenja, poudaril pa je tudi, da je treba okrepiti pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot temelj za sodelovanje in postopne rešitve; ker bi morala nova ameriška administracija v omenjeno kampanjo v polni meri vključiti Evropsko unijo, še zlasti, kar zadeva svetovno srečanje o grožnjah jedrskega orožja, ki je predvideno za leto 2009,

| O. | ker izpostavlja splošno uvedbo klavzul o neširjenju orožja v sporazume, ki jih je Evropska unija od leta 2003 dalje sklenila s tretjimi državami, |
| --- | --- |

O.

ker izpostavlja splošno uvedbo klavzul o neširjenju orožja v sporazume, ki jih je Evropska unija od leta 2003 dalje sklenila s tretjimi državami,

| P. | ker upošteva pobude o neširjenju orožja in razoroževanju, ki jih je Evropska unija podprla zunaj okvira Združenih narodov, kot sta varnostna pobuda za neširjenje orožja in svetovno partnerstvo G8, |
| --- | --- |

P.

ker upošteva pobude o neširjenju orožja in razoroževanju, ki jih je Evropska unija podprla zunaj okvira Združenih narodov, kot sta varnostna pobuda za neširjenje orožja in svetovno partnerstvo G8,

| Q. | ker pozdravlja dejstvo, da ima Komisija status opazovalke v skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga in pri revizijski konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter da sekretariat Sveta sodeluje pri konferenci, in sicer v delegaciji ES ali skupaj s predsedstvom EU, |
| --- | --- |

Q.

ker pozdravlja dejstvo, da ima Komisija status opazovalke v skupini držav dobaviteljic jedrskega blaga in pri revizijski konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja ter da sekretariat Sveta sodeluje pri konferenci, in sicer v delegaciji ES ali skupaj s predsedstvom EU,

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila:






  (a) | kot priprava za uspešen izid revizijske konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010, ki bo dodatno okrepila vse tri obstoječe stebre pogodbe, je treba pregledati in posodobiti Skupno stališče Sveta 2005/329/SZVP z dne 25. aprila 2005 o revizijski konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2005 (7), ki bo sprejeto na srečanju Evropskega sveta decembra 2009; zavezati se je treba k končnemu cilju popolne jedrske razorožitve, ki je vsebovan v predlogu konvencije o jedrskem orožju; |
| --- | --- | --- |

1.

na Svet naslavlja naslednja priporočila:

(a)

kot priprava za uspešen izid revizijske konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010, ki bo dodatno okrepila vse tri obstoječe stebre pogodbe, je treba pregledati in posodobiti Skupno stališče Sveta 2005/329/SZVP z dne 25. aprila 2005 o revizijski konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2005 (7), ki bo sprejeto na srečanju Evropskega sveta decembra 2009; zavezati se je treba k končnemu cilju popolne jedrske razorožitve, ki je vsebovan v predlogu konvencije o jedrskem orožju;

| (b) | okrepiti je treba prizadevanja za univerzalizacijo predpisov in instrumentov za neširjenje orožja in za učinkovito izvajanje, še posebej z boljšimi načini preverjanja; |
| --- | --- |

(b)

okrepiti je treba prizadevanja za univerzalizacijo predpisov in instrumentov za neširjenje orožja in za učinkovito izvajanje, še posebej z boljšimi načini preverjanja;

| (c) | v sodelovanju s partnerji je treba dejavno podpirati konkretne predloge, da bi proizvodnjo, uporabo in predelavo vsega jedrskega goriva nadzorovala IAEA, vključno z ustanovitvijo mednarodne banke jedrskega goriva; podpirati je treba tudi druge pobude za večstranski pristop v zvezi s ciklom jedrskega goriva, ki je namenjen uporabi jedrske energije v miroljubne namene, ob upoštevanju, da Parlament pozdravlja pripravljenost Sveta in Komisije, da prispevata finančna sredstva v višini 25 milijonov EUR za vzpostavitev banke jedrskega goriva pod nadzorom IAEA, in želi, da se po hitrem postopku odobrijo skupni ukrepi v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(c)

v sodelovanju s partnerji je treba dejavno podpirati konkretne predloge, da bi proizvodnjo, uporabo in predelavo vsega jedrskega goriva nadzorovala IAEA, vključno z ustanovitvijo mednarodne banke jedrskega goriva; podpirati je treba tudi druge pobude za večstranski pristop v zvezi s ciklom jedrskega goriva, ki je namenjen uporabi jedrske energije v miroljubne namene, ob upoštevanju, da Parlament pozdravlja pripravljenost Sveta in Komisije, da prispevata finančna sredstva v višini 25 milijonov EUR za vzpostavitev banke jedrskega goriva pod nadzorom IAEA, in želi, da se po hitrem postopku odobrijo skupni ukrepi v zvezi s tem;

| (d) | podpreti je treba prizadevanja za okrepitev mandata Mednarodne agencije za atomsko energijo, vključno s posplošitvijo dodatnih protokolov k sporazumom te agencije, ter druge ukrepe za krepitev zaupanja; poleg tega je treba tej agenciji omogočiti dovolj sredstev, da bo lahko izpolnjevala svojo glavno nalogo pri zagotavljanju varnih jedrskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

podpreti je treba prizadevanja za okrepitev mandata Mednarodne agencije za atomsko energijo, vključno s posplošitvijo dodatnih protokolov k sporazumom te agencije, ter druge ukrepe za krepitev zaupanja; poleg tega je treba tej agenciji omogočiti dovolj sredstev, da bo lahko izpolnjevala svojo glavno nalogo pri zagotavljanju varnih jedrskih dejavnosti;

| (e) | doseči je treba precejšnji napredek pri partnerski pobudi G8, varnostni pobudi za neširjenje orožja in pobudi za zmanjšanje globalnih groženj ter treba si je prizadevati za čimprejšnjo veljavnost pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; |
| --- | --- |

(e)

doseči je treba precejšnji napredek pri partnerski pobudi G8, varnostni pobudi za neširjenje orožja in pobudi za zmanjšanje globalnih groženj ter treba si je prizadevati za čimprejšnjo veljavnost pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov;

| (f) | poglobiti je treba dialog z novo administracijo ZDA in z vsemi jedrskimi silami, z namenom zasledovanja skupnega dnevnega reda, usmerjenega v postopno zmanjšanje zalog jedrskih bojnih glav; podpreti je treba zlasti ukrepe ZDA in Rusije za znatno zmanjšanje njihove jedrske oborožitve, kot je dogovorjeno v pogodbah START I in SORT; izvajati je treba pritisk, da se ratificira Pogodba o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov in obnovi pogodba START; |
| --- | --- |

(f)

poglobiti je treba dialog z novo administracijo ZDA in z vsemi jedrskimi silami, z namenom zasledovanja skupnega dnevnega reda, usmerjenega v postopno zmanjšanje zalog jedrskih bojnih glav; podpreti je treba zlasti ukrepe ZDA in Rusije za znatno zmanjšanje njihove jedrske oborožitve, kot je dogovorjeno v pogodbah START I in SORT; izvajati je treba pritisk, da se ratificira Pogodba o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov in obnovi pogodba START;

| (g) | na revizijski konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 je treba razviti strategije za doseganje dogovora o zaustavitvi proizvodnje cepljivih snovi za oborožitvene namene, ki ne bo diskriminatorna, kar pomeni, da bi morala pogodba, ki bo dosežena s temi pogajanji, zahtevati, da se tudi pet držav članic varnostnega sveta Združenih narodov – ki imajo vse jedrsko oborožitev – in ne le države brez jedrskega orožja ali države, ki niso pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, odrečejo proizvodnji cepljivih snovi za oborožitvene namene in opustijo vse svoje objekte za proizvodnjo snovi za jedrsko oborožitev; |
| --- | --- |

(g)

na revizijski konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 je treba razviti strategije za doseganje dogovora o zaustavitvi proizvodnje cepljivih snovi za oborožitvene namene, ki ne bo diskriminatorna, kar pomeni, da bi morala pogodba, ki bo dosežena s temi pogajanji, zahtevati, da se tudi pet držav članic varnostnega sveta Združenih narodov – ki imajo vse jedrsko oborožitev – in ne le države brez jedrskega orožja ali države, ki niso pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, odrečejo proizvodnji cepljivih snovi za oborožitvene namene in opustijo vse svoje objekte za proizvodnjo snovi za jedrsko oborožitev;

| (h) | popolnoma je treba podpreti okrepitev in izboljšanje sredstev, s katerimi se preverja skladnost z vsemi razpoložljivimi sredstvi za neširjenje orožja; |
| --- | --- |

(h)

popolnoma je treba podpreti okrepitev in izboljšanje sredstev, s katerimi se preverja skladnost z vsemi razpoložljivimi sredstvi za neširjenje orožja;

| (i) | zahtevati je treba oceno učinkovitosti uporabe klavzul o neširjenju orožja za množično uničevanje v sporazumih, sklenjenih med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(i)

zahtevati je treba oceno učinkovitosti uporabe klavzul o neširjenju orožja za množično uničevanje v sporazumih, sklenjenih med EU in tretjimi državami;

| (j) | Parlament je treba redno obveščati o sestankih v sklopu priprav na revizijsko konferenco pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 in v zvezi s konferenco ustrezno upoštevati njegova stališča glede neširjenja orožja in razorožitve; |
| --- | --- |

(j)

Parlament je treba redno obveščati o sestankih v sklopu priprav na revizijsko konferenco pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010 in v zvezi s konferenco ustrezno upoštevati njegova stališča glede neširjenja orožja in razorožitve;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter v vednost Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku pregledne konference Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010, parlamentom držav članic, parlamentarni mreži za neširjenje jedrskega orožja in razorožitev ter organizaciji županov za mir. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu ter v vednost Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsedniku pregledne konference Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2010, parlamentom držav članic, parlamentarni mreži za neširjenje jedrskega orožja in razorožitev ter organizaciji županov za mir.

---

(1)  UL C 98 E, 23.4.2004, str. 152.

(2)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 253.

(3)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 453.

(4)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 146.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0255.

(6)  Združeni narodi: Pregledna konferenca pogodbenic pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2000., NPT/CONF.2000/28 (I. in II. del).

(7)  UL L 106, 27.4.2005, str. 32.

---

MNENJA

Evropski parlament

Sreda, 22. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/131

---

Sreda, 22. aprila 2009Boj proti nasilju nad ženskami

P6_TA(2009)0259

Izjava Evropskega parlamenta o „Recimo NE nasilju nad ženskami“

2010/C 184 E/27

Evropski parlament,

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 in Resolucije generalne skupščine Združenih narodov o odpravi nasilja nad ženskami v družini z dne 22. decembra 2003, ki priznavata nujno potrebo po odpravi nasilja nad ženskami,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 1997 o potrebi, da se na vsem območju EU sproži kampanja za ničto toleranco do nasilja nad ženskami (1), ter resolucije z dne 2. februarja 2006 o aktualnih razmerah v boju proti nasilju nad ženskami (2),

ob upoštevanju kampanje Sklada Združenih narodov za ženske (UNIFEM) „Recimo NE nasilju nad ženskami“, ki poudarja potrebo po ukrepih in zaščiti žensk pred nasiljem,

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker je nasilje nad ženskami in dekleti vsesplošna problematika pandemičnih razsežnosti, |
| --- | --- |

A.

ker je nasilje nad ženskami in dekleti vsesplošna problematika pandemičnih razsežnosti,

| B. | ker je Evropski parlament v navedenih resolucijah poudaril, da je treba na vsem območju EU sprožiti kampanjo za ničto toleranco do nasilja nad ženskami, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski parlament v navedenih resolucijah poudaril, da je treba na vsem območju EU sprožiti kampanjo za ničto toleranco do nasilja nad ženskami,

| C. | ker je Svet Evrope v nedavni kampanji „Ustavimo nasilje nad ženskami“ potrdil, da je treba ukrepati in ženske zaščititi pred nasiljem, |
| --- | --- |

C.

ker je Svet Evrope v nedavni kampanji „Ustavimo nasilje nad ženskami“ potrdil, da je treba ukrepati in ženske zaščititi pred nasiljem,

| 1. | poziva Komisijo, naj v naslednjih petih letih razglasi „evropsko leto ničte tolerance do nasilja nad ženskami“, kot je Parlament že večkrat zahteval; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v naslednjih petih letih razglasi „evropsko leto ničte tolerance do nasilja nad ženskami“, kot je Parlament že večkrat zahteval;

| 2. | poziva države članice, naj s podpisom peticije sklada UNIFEM podprejo njegovo kampanjo „Recimo NE nasilju nad ženskami“; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj s podpisom peticije sklada UNIFEM podprejo njegovo kampanjo „Recimo NE nasilju nad ženskami“;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in skladu UNIFEM. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in skladu UNIFEM.

Podpisniki

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Maria Berger, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Josep Borrell Fontelles, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Maddalena Calia, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Giulietto Chiesa, Călin Cătălin Chiriță, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Markus Ferber, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Monica Giuntini, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, Ioan Lucian Hămbășan, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Anna Hedh, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Erik Meijer, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Antonio Mussa, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Alexandru Nazare, Catherine Neris, Ljudmila Novak, Péter Olajos, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Maria Robsahm, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Lydia Schenardi, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kyösti Virrankoski, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  UL C 304, 6.10.1997, str. 55.

1

(2)  UL C 288 E, 25.11.2006, str. 66.

2

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 22. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/134

---

Sreda, 22. aprila 2009Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Alda Patriciella

P6_TA(2009)0233

Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Alda Patriciella (2008/2323(IMM))

2010/C 184 E/28

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Alda Patriciella za zaščito njegove imunitete v zvezi s kazenskim postopkom, ki je bil sprožen proti njemu pred okrožnim sodiščem v Campobassu, z dne 11. novembra 2008, razglašene na plenarnem zasedanju dne 20. novembra 2008,

po zagovoru Alda Patriciella, opravljenem v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 („Protokol“) ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986 in 21. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0196/2009),

| A. | ker je Aldo Patriciello poslanec Evropskega parlamenta in je Parlament veljavnost njegovega mandata preveril dne 15. junija 2006, |
| --- | --- |

A.

ker je Aldo Patriciello poslanec Evropskega parlamenta in je Parlament veljavnost njegovega mandata preveril dne 15. junija 2006,

| B. | ker morajo v skladu s stališčem Sodišča Evropskih skupnosti Evropski parlament in nacionalni pravosodni organi sodelovati v izogib vsakemu konfliktu pri razlagi in izvrševanju določb Protokola; zato velja naslednje: ko se pred nacionalnim sodiščem začne postopek proti poslancu Evropskega parlamenta in je to sodišče obveščeno, da se je začel postopek za zaščito privilegijev in imunitete po členu 6(3) Poslovnika, mora to sodišče zadržati nadaljevanje sodnega postopka in od Parlamenta zahtevati, naj v čim krajšem času izda svoje mnenje (2), |
| --- | --- |

B.

ker morajo v skladu s stališčem Sodišča Evropskih skupnosti Evropski parlament in nacionalni pravosodni organi sodelovati v izogib vsakemu konfliktu pri razlagi in izvrševanju določb Protokola; zato velja naslednje: ko se pred nacionalnim sodiščem začne postopek proti poslancu Evropskega parlamenta in je to sodišče obveščeno, da se je začel postopek za zaščito privilegijev in imunitete po členu 6(3) Poslovnika, mora to sodišče zadržati nadaljevanje sodnega postopka in od Parlamenta zahtevati, naj v čim krajšem času izda svoje mnenje (2),

| C. | ker v skladu s členom 10 Protokola poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker se na imuniteto ni mogoče sklicevati, kadar se poslanca zaloti pri storitvi kaznivega dejanja; ker to Parlamentu ne preprečuje, da bi uveljavljal pravico do nepriznanja imunitete kateremu izmed svojih poslancev, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 10 Protokola poslanci med zasedanjem Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker se na imuniteto ni mogoče sklicevati, kadar se poslanca zaloti pri storitvi kaznivega dejanja; ker to Parlamentu ne preprečuje, da bi uveljavljal pravico do nepriznanja imunitete kateremu izmed svojih poslancev,

| D. | ker se za ta primer uporabljajo določbe člena 68(2) italijanske ustave, ki dovoljuje uvedbo kazenskih postopkov proti poslancem Parlamenta brez kakšnih posebnih formalnosti, pri čemer se brez predhodne odobritve zbornice, kateri poslanec pripada, proti njemu ne sme uvesti osebne ali hišne preiskave ter se ga ne sme aretirati ali mu na kakšen drug način odvzeti prostosti ali zadržati v priporu, razen če gre za izvršitev pravnomočne obsodbe ali če je bil zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, za katerega je v primeru flagrante delicto predpisana obvezna aretacija, |
| --- | --- |

D.

ker se za ta primer uporabljajo določbe člena 68(2) italijanske ustave, ki dovoljuje uvedbo kazenskih postopkov proti poslancem Parlamenta brez kakšnih posebnih formalnosti, pri čemer se brez predhodne odobritve zbornice, kateri poslanec pripada, proti njemu ne sme uvesti osebne ali hišne preiskave ter se ga ne sme aretirati ali mu na kakšen drug način odvzeti prostosti ali zadržati v priporu, razen če gre za izvršitev pravnomočne obsodbe ali če je bil zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, za katerega je v primeru flagrante delicto predpisana obvezna aretacija,

| E. | ker Protokol v sedanji obliki Evropskemu parlamentu ne omogoča sprejetja zavezujočih ukrepov za zaščito Alda Patriciella, |
| --- | --- |

E.

ker Protokol v sedanji obliki Evropskemu parlamentu ne omogoča sprejetja zavezujočih ukrepov za zaščito Alda Patriciella,

| 1. | sklene, da ne zaščiti imunitete in privilegijev Alda Patriciella; |
| --- | --- |

1.

sklene, da ne zaščiti imunitete in privilegijev Alda Patriciella;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije.

---

(1)  Zadeva 101/63, Wagner proti Fohrmann in Krier, Letno poročilo 1964, str. 195, in zadeva 149/85, Wybot proti Faure in drugi, Letno poročilo 1986, str. 2391 in združena primera C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente, ki jih poročila Sodišča Evropskih skupnosti še ne navajajo.

(2)  Sodba v združenih primerih C-200/07 in C-201/07, Marra, odstavka 42 in 43.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/135

---

Sreda, 22. aprila 2009Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Renata Brunette

P6_TA(2009)0234

Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Renata Brunette (2008/2147(IMM))

2010/C 184 E/29

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Renata Brunette za zaščito svoje imunitete v zvezi s kazenskim postopkom, ki je bil sprožen proti njemu pred okrožnim sodiščem v Firencah, z dne 15. maja 2008, razglašene na plenarnem zasedanju dne 4. junija 2008,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986 in 21. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0195/2009),

| 1. | sklene zaščititi imuniteto in privilegije Renata Brunette; |
| --- | --- |

1.

sklene zaščititi imuniteto in privilegije Renata Brunette;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije.

---

(1)  Zadeva 101/63, Wagner proti Fohrmann in Krier, Letno poročilo 1964, str. 195, in zadeva 149/85, Wybot proti Faure in drugi, Letno poročilo 1986, str. 2391 in združena primera C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente, ki jih poročila Sodišča Evropskih skupnosti še ne navajajo.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/136

---

Sreda, 22. aprila 2009Zahteva za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia di Pietra

P6_TA(2009)0235

Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia Di Pietra (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve za posvetovanje o imuniteti in privilegijih Antonia Di Pietra, ki jo je posredoval pristojni organ Republike Italije dne 15. maja 2008 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 5. junija 2008,

po zagovoru Antonia Di Pietra, opravljenem v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986 in 21. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju člena 68(1) italijanske ustave,

ob upoštevanju člena 6(1) in člena 7(13) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0197/2009),

| 1. | sklene, da ne odvzame imunitete Antoniu Di Pietru; |
| --- | --- |

1.

sklene, da ne odvzame imunitete Antoniu Di Pietru;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije.

---

(1)  Zadeva 101/63, Wagner proti Fohrmann in Krier, Letno poročilo 1964, str. 195, in zadeva 149/85, Wybot proti Faure in drugi, Letno poročilo 1986, str. 2391 in združena primera C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente, ki jih poročila Sodišča Evropskih skupnosti še ne navajajo.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/137

---

Sreda, 22. aprila 2009Zahteva za odvzem imunitete Hannesu Swobodi

P6_TA(2009)0236

Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o zahtevi za odvzem imunitete Hannesu Swobodi (2009/2014(IMM))

2010/C 184 E/31

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hannesu Swobodi z dne 5. decembra 2008, ki jo je posredovalo deželno sodišče za kazenske zadeve na Dunaju dne 20. januarja 2009 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 5. februarja 2009,

po zagovoru Hannesa Swobode, v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju člena 57 zveznega ustavnega zakona Republike Avstrije,

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0190/2009),

| 1. | sklene, da ne odvzame imunitete Hannesu Swobodi; |
| --- | --- |

1.

sklene, da ne odvzame imunitete Hannesu Swobodi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Avstrije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Avstrije.

---

(1)  Zadeva 101/63, Wagner proti Fohrmann in Krier, Letno poročilo 1964, str. 195, in zadeva 149/85, Wybot proti Faure in drugi, Letno poročilo 1986, str. 239.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Sreda, 22. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/138

---

Sreda, 22. aprila 2009Sporazum ES/Pakistan o nekaterih vidikih zračnega prometa *

P6_TA(2009)0218

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Pakistan o nekaterih vidikih zračnega prometa (KOM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

2010/C 184 E/32

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0081),

ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0080/2009),

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1)v svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0188/2009),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Islamski republiki Pakistan. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Islamski republiki Pakistan.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/139

---

Sreda, 22. aprila 2009Pristop ES k Pravilniku št. 61 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o določbah glede homologacije gospodarskih vozil ***

P6_TA(2009)0219

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Pravilniku št. 61 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o določbah glede homologacije gospodarskih vozil v zvezi z njihovimi zunanjimi štrlečimi deli pred zadnjo steno kabine (KOM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

2010/C 184 E/33

(Postopek privolitve)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0675 – 7240/2009),

ob upoštevanju zahteve za privolitev, ki jo je predložil Svet v skladu z drugo alineo člena 4(2) Sklepa Sveta 97/836/ES (C6-0119/2009) (1),

ob upoštevanju členov 75(1) in 43(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A6-0243/2009),

| 1. | da privolitev k predlogu Sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

da privolitev k predlogu Sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sklep Sveta z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidiran sporazum iz leta 1958) (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/140

---

Sreda, 22. aprila 2009Pogoji zdravstvenega varstva živali za premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (kodificirana različica) *

P6_TA(2009)0220

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki ureja premike in uvoz kopitarjev iz tretjih držav (kodificirana različica) (KOM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

2010/C 184 E/34

(Postopek posvetovanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0715),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0479/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0248/2009),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/141

---

Sreda, 22. aprila 2009Trgovinski režimi za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (kodificirana različica) *

P6_TA(2009)0221

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (kodificirana različica) (KOM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

2010/C 184 E/35

(Postopek posvetovanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0796),

ob upoštevanju členov 37 in 133 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0018/2009),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0249/2009),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/142

---

Sreda, 22. aprila 2009Koordinacija sistemov socialne varnosti ***II

P6_TA(2009)0222

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine prilog (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

2010/C 184 E/36

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14518/1/2008 – C6-0003/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0007) in (KOM(2007)0376),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0648),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0207/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 9.7.2008, P6_TA(2008)0349.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2006)0008

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 988/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/143

---

Sreda, 22. aprila 2009Koordinacija sistemov socialne varnosti: podrobna pravila za izvajanje ***II

P6_TA(2009)0223

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

2010/C 184 E/37

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14516/4/2008 – C6-0006/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0016),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0647),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0204/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila dne 9.7.2008, P6_TA(2008)0348.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2006)0006

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 987/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/144

---

Sreda, 22. aprila 2009Evropski metrološki raziskovalni program ***I

P6_TA(2009)0224

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem metrološkem raziskovalnem programu, ki ga je sprejelo več držav članic (KOM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

2010/C 184 E/38

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0814),

ob upoštevanju člena 251(2), člena 169 in drugega odstavka člena 172 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu predložila predlog (C6-0468/2008),

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta, da bo v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES sprejel spremenjeni predlog, ki jo je izrazil v pismu z dne 7. aprila 2009,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0221/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava bistveno spremeniti predlog ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava bistveno spremeniti predlog ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0230

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o udeležbi Skupnosti pri evropskem meroslovnem raziskovalnem in razvojnem programu, ki ga izvaja več držav članic

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 912/2009/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/145

---

Sreda, 22. aprila 2009Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode ***I

P6_TA(2009)0225

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (KOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

2010/C 184 E/39

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0644),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0373/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za mednarodno trgovino (A6-0115/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0198

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in okoljskimi storitvami
  ter življenjskimi okolji lokalnih skupnosti
  . |
| --- | --- |

(1)

Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in okoljskimi storitvami
  ter življenjskimi okolji lokalnih skupnosti
  .

| (2) | Gozdovi so dragocena dediščina, ki jo je treba varovati, ohranjati in, kjer je izvedljivo, obnavljati, končni cilj tega pa je ohranjanje biotske raznovrstnosti in funkcij ekosistemov, varovanje podnebja, varstvo pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in skupnosti, odvisnih od gozda. |
| --- | --- |

(2)

Gozdovi so dragocena dediščina, ki jo je treba varovati, ohranjati in, kjer je izvedljivo, obnavljati, končni cilj tega pa je ohranjanje biotske raznovrstnosti in funkcij ekosistemov, varovanje podnebja, varstvo pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in skupnosti, odvisnih od gozda.

| (3) | Gozdovi so ekonomski vir in njihovo gojenje ustvarja blaginjo in delovna mesta. Gojenje gozdov pozitivno učinkuje tudi na podnebje, saj lahko gozdni proizvodi nadomestijo druge proizvode, ki porabijo več energije. |
| --- | --- |

(3)

Gozdovi so ekonomski vir in njihovo gojenje ustvarja blaginjo in delovna mesta. Gojenje gozdov pozitivno učinkuje tudi na podnebje, saj lahko gozdni proizvodi nadomestijo druge proizvode, ki porabijo več energije.

| (4) | Zelo pomembno je, zlasti z vidika podnebja, da podpogodbeniki, ki poslujejo na trgu Skupnosti, tržijo samo zakonito pridobljen les, saj taki proizvodi zagotavljajo, da se pomembne funkcija, ki jo imajo gozdovi kot ponor ogljikovega dioksida, ne ogroža. Poleg tega uporaba zakonito pridobljenega lesa v gradbeništvu, na primer za gradnjo lesenih hiš, pomaga dolgoročno skladiščiti ogljikov dioksid. |
| --- | --- |

(4)

Zelo pomembno je, zlasti z vidika podnebja, da podpogodbeniki, ki poslujejo na trgu Skupnosti, tržijo samo zakonito pridobljen les, saj taki proizvodi zagotavljajo, da se pomembne funkcija, ki jo imajo gozdovi kot ponor ogljikovega dioksida, ne ogroža. Poleg tega uporaba zakonito pridobljenega lesa v gradbeništvu, na primer za gradnjo lesenih hiš, pomaga dolgoročno skladiščiti ogljikov dioksid.

| (5) | Na gozdovih temelji zelo velik del družbenega in gospodarskega razvoja v državah v razvoju, saj predstavlja glavni vir dohodka za mnoge ljudi v teh državah. Zato je pomembno, da se tega razvoja in vira dohodka ne omejuje, temveč da se osredotoči na spodbujanje bolj trajnostnega razvoja gozdarstva v navedenih državah. |
| --- | --- |

(5)

Na gozdovih temelji zelo velik del družbenega in gospodarskega razvoja v državah v razvoju, saj predstavlja glavni vir dohodka za mnoge ljudi v teh državah. Zato je pomembno, da se tega razvoja in vira dohodka ne omejuje, temveč da se osredotoči na spodbujanje bolj trajnostnega razvoja gozdarstva v navedenih državah.

| (6) | Zaradi vedno večjega povpraševanja po lesu in lesnih proizvodih po svetu skupaj z institucionalnimi in upravnimi pomanjkljivostmi, ki obstajajo v gozdarskem sektorju v več državah, ki pridobivajo les, zbujata nezakonita sečnja in z njo povezano trgovanje vse večjo skrb. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi vedno večjega povpraševanja po lesu in lesnih proizvodih po svetu skupaj z institucionalnimi in upravnimi pomanjkljivostmi, ki obstajajo v gozdarskem sektorju v več državah, ki pridobivajo les, zbujata nezakonita sečnja in z njo povezano trgovanje vse večjo skrb.

| (7) | Očitno je, da sta pritisk na naravne gozdne vire in povpraševanje po lesu in lesnih proizvodih pogosto prevelika in da mora Skupnost zmanjšati posledice za gozdne ekosisteme, kjerkoli se njun vpliv pojavlja. |
| --- | --- |

(7)

Očitno je, da sta pritisk na naravne gozdne vire in povpraševanje po lesu in lesnih proizvodih pogosto prevelika in da mora Skupnost zmanjšati posledice za gozdne ekosisteme, kjerkoli se njun vpliv pojavlja.

| (8) | Nezakonita sečnja
  v kombinaciji z institucionalnimi in upravnimi pomanjkljivostmi v sektorju gozdarstva v velikem številu držav proizvajalk lesa
  je zelo razširjen in zaskrbljujoč mednarodni problem.
  Nezakonita sečnja

  pomeni veliko grožnjo za gozdove, saj povečuje njihovo krčenje
  in propadanje
  , to pa povzroča približno 20 % emisij CO2,
  pospešuje dezertifikacijo in nastajanje step, povečuje erozijo tal ter še zaostruje ekstremne vremenske pojave in povzročajo poplave,
  ogroža ▐biotsko raznovrstnost
  , povzroča škodo na življenjskem okolju domorodnih ljudstev
  in spodkopava trajnostno upravljanje gozdov ter razvoj. Poleg tega ima tudi družbene, politične in gospodarske posledice
  , ki pogosto spodkopavajo napredek na poti k ciljem dobrega upravljanja ter ogroža od gozda odvisne lokalne skupnosti in pravice domorodnih ljudstev
  . |
| --- | --- |

(8)

Nezakonita sečnja
  v kombinaciji z institucionalnimi in upravnimi pomanjkljivostmi v sektorju gozdarstva v velikem številu držav proizvajalk lesa
  je zelo razširjen in zaskrbljujoč mednarodni problem.
  Nezakonita sečnja

  pomeni veliko grožnjo za gozdove, saj povečuje njihovo krčenje
  in propadanje
  , to pa povzroča približno 20 % emisij CO2,
  pospešuje dezertifikacijo in nastajanje step, povečuje erozijo tal ter še zaostruje ekstremne vremenske pojave in povzročajo poplave,
  ogroža ▐biotsko raznovrstnost
  , povzroča škodo na življenjskem okolju domorodnih ljudstev
  in spodkopava trajnostno upravljanje gozdov ter razvoj. Poleg tega ima tudi družbene, politične in gospodarske posledice
  , ki pogosto spodkopavajo napredek na poti k ciljem dobrega upravljanja ter ogroža od gozda odvisne lokalne skupnosti in pravice domorodnih ljudstev
  .

| (9) | Cilj te uredbe je ustaviti trgovino z nezakonito pridobljenim lesom in proizvodi iz njega v EU ter prispevati k ustavitvi krčenje in propadanje gozdov ter z njima povezanih emisij ogljika in izgube biotske raznovrstnosti, hkrati pa podpirati trajnostno gospodarsko rast, trajnostni človekov razvoj in spoštovanje domorodnih in lokalnih ljudstev. Ta uredba bi morala prispevati k izpolnjevanju obveznosti in zavez, ki so med drugim navedene v: Konvenciji o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 (KBR), Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami iz leta 1973 (CITES), Mednarodnih sporazumih o tropskem lesu (ITTA) iz let 1983, 1994 in 2006, Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 2002 (UNFCCC), Konvenciji Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji iz leta 1994, Deklaraciji o okolju in razvoju iz Ria iz leta 1992, Johannesburški deklaraciji in Načrtu izvajanja, sprejetih na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju 4. septembra 2002, v predlogih za ukrepanje Medvladnega sosveta za gozdov Združenih narodov, sprejetih na izrednem zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (Ungass) leta 1997 in Medvladnega foruma za gozdove Združenih narodov, v pravno nezavezujoči avtoritativni izjavi Konference Združenih narodov o okolju in razvoju (UNCED) o načelih za globalno soglasje o upravljanju, varstvu in trajnostnem razvoju vseh vrst gozdov iz leta 1992, v Agendi 21, kot jo je sprejel UNCED junija 1992, v resoluciji Ungass o „Programu za nadaljnje izvajanje Agende 21“ iz leta 1997, Deklaraciji tisočletja iz leta 2000, Svetovni listini o naravi iz leta 1982, Deklaraciji konference Združenih narodov o človekovem okolju iz leta 1972, v akcijskem načrtu za človekovo okolje iz leta 1972, v resoluciji 4/2 Foruma Združenih narodov za gozdove, Konvenciji o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov iz leta 1979 ter Konvenciji Združenih narodov proti korupciji (UNCAC) iz leta 2003. |
| --- | --- |

(9)

Cilj te uredbe je ustaviti trgovino z nezakonito pridobljenim lesom in proizvodi iz njega v EU ter prispevati k ustavitvi krčenje in propadanje gozdov ter z njima povezanih emisij ogljika in izgube biotske raznovrstnosti, hkrati pa podpirati trajnostno gospodarsko rast, trajnostni človekov razvoj in spoštovanje domorodnih in lokalnih ljudstev. Ta uredba bi morala prispevati k izpolnjevanju obveznosti in zavez, ki so med drugim navedene v: Konvenciji o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 (KBR), Konvenciji o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami iz leta 1973 (CITES), Mednarodnih sporazumih o tropskem lesu (ITTA) iz let 1983, 1994 in 2006, Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja iz leta 2002 (UNFCCC), Konvenciji Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji iz leta 1994, Deklaraciji o okolju in razvoju iz Ria iz leta 1992, Johannesburški deklaraciji in Načrtu izvajanja, sprejetih na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju 4. septembra 2002, v predlogih za ukrepanje Medvladnega sosveta za gozdov Združenih narodov, sprejetih na izrednem zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (Ungass) leta 1997 in Medvladnega foruma za gozdove Združenih narodov, v pravno nezavezujoči avtoritativni izjavi Konference Združenih narodov o okolju in razvoju (UNCED) o načelih za globalno soglasje o upravljanju, varstvu in trajnostnem razvoju vseh vrst gozdov iz leta 1992, v Agendi 21, kot jo je sprejel UNCED junija 1992, v resoluciji Ungass o „Programu za nadaljnje izvajanje Agende 21“ iz leta 1997, Deklaraciji tisočletja iz leta 2000, Svetovni listini o naravi iz leta 1982, Deklaraciji konference Združenih narodov o človekovem okolju iz leta 1972, v akcijskem načrtu za človekovo okolje iz leta 1972, v resoluciji 4/2 Foruma Združenih narodov za gozdove, Konvenciji o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov iz leta 1979 ter Konvenciji Združenih narodov proti korupciji (UNCAC) iz leta 2003.

| (10) | Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu

   (4)

  je kot prednostni nalogi določil proučitev možnosti za dejavne ukrepe za preprečevanje nezakonite sečnje lesa in boj proti njej ter nadaljevanje dejavne udeležbe Skupnosti in držav članic pri izvajanju svetovnih ter regionalnih resolucij in sporazumov o temah, povezanih z gozdovi. |
| --- | --- |

(10)

Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu

   (4)

  je kot prednostni nalogi določil proučitev možnosti za dejavne ukrepe za preprečevanje nezakonite sečnje lesa in boj proti njej ter nadaljevanje dejavne udeležbe Skupnosti in držav članic pri izvajanju svetovnih ter regionalnih resolucij in sporazumov o temah, povezanih z gozdovi.

| (11) | Sporočilo Komisije z dne 21. maja 2003 o Akcijskem načrtu EU glede uveljavitve zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT) predlagala paket ukrepov za podporo mednarodnim prizadevanjem za rešitev problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja
  in kot prispevek k uresničevanju širšega cilja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi

   (5). |
| --- | --- |

(11)

Sporočilo Komisije z dne 21. maja 2003 o Akcijskem načrtu EU glede uveljavitve zakonodaje, upravljanja in trgovanja na področju gozdov (FLEGT) predlagala paket ukrepov za podporo mednarodnim prizadevanjem za rešitev problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja
  in kot prispevek k uresničevanju širšega cilja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi

   (5).

| (12) | Svet in Evropski parlament, ki priznavata potrebo po tem, da Skupnost prispeva k svetovnim prizadevanjem za reševanje problema nezakonite sečnje
  in da v okviru trajnostnega razvoja podpira trajnostno zakonito sečnjo, trajnostno gospodarjenje z gozdovi in zmanjšanje revščine, kot tudi socialno enakost in nacionalno suverenost
  , sta pozdravila navedeno sporočilo. |
| --- | --- |

(12)

Svet in Evropski parlament, ki priznavata potrebo po tem, da Skupnost prispeva k svetovnim prizadevanjem za reševanje problema nezakonite sečnje
  in da v okviru trajnostnega razvoja podpira trajnostno zakonito sečnjo, trajnostno gospodarjenje z gozdovi in zmanjšanje revščine, kot tudi socialno enakost in nacionalno suverenost
  , sta pozdravila navedeno sporočilo.

| (13) | V skladu z namenom navedenega sporočila, to je zagotovitvijo, da samo lesni proizvodi, ki so bili pridobljeni v skladu z nacionalno zakonodajo države pridobivanja, vstopijo v Skupnost, se Skupnost pogaja za prostovoljne sporazume o partnerstvu z državami pridobivanja lesa (partnerske države), ki pogodbenicam nalagajo zakonsko zavezujoče obveznosti, da izvajajo shemo izdajanja dovoljenj in urejajo trgovanje z lesom in lesnimi proizvodi, ki so zajeti v sporazumih. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z namenom navedenega sporočila, to je zagotovitvijo, da samo lesni proizvodi, ki so bili pridobljeni v skladu z nacionalno zakonodajo države pridobivanja, vstopijo v Skupnost, se Skupnost pogaja za prostovoljne sporazume o partnerstvu z državami pridobivanja lesa (partnerske države), ki pogodbenicam nalagajo zakonsko zavezujoče obveznosti, da izvajajo shemo izdajanja dovoljenj in urejajo trgovanje z lesom in lesnimi proizvodi, ki so zajeti v sporazumih.

| (14) | Skupnost bi si morala pri dvostranskih pogovorih z državami, ki so velike porabnice lesa, na primer ZDA, Kitajsko, Rusijo in Japonsko, prizadevati za obravnavanje problema nezakonite sečnje, približevanje usklajenim in ustreznim obveznostim za gospodarske subjekte na njihovem domačem trgu lesa ter vzpostavitev neodvisnega svetovnega sistema za obveščanje in registra nezakonite sečnje, pri katerem bi sodelovala na primer Interpol in ustrezen organ Združenih narodov, ki bi uporabljala najnovejšo tehnologijo satelitskega odkrivanja. |
| --- | --- |

(14)

Skupnost bi si morala pri dvostranskih pogovorih z državami, ki so velike porabnice lesa, na primer ZDA, Kitajsko, Rusijo in Japonsko, prizadevati za obravnavanje problema nezakonite sečnje, približevanje usklajenim in ustreznim obveznostim za gospodarske subjekte na njihovem domačem trgu lesa ter vzpostavitev neodvisnega svetovnega sistema za obveščanje in registra nezakonite sečnje, pri katerem bi sodelovala na primer Interpol in ustrezen organ Združenih narodov, ki bi uporabljala najnovejšo tehnologijo satelitskega odkrivanja.

| (15) | Subjekti iz držav z gozdovi mednarodnega ekološkega pomena bi morali imeti posebno odgovornost za trajnostno izkoriščanje lesa. |
| --- | --- |

(15)

Subjekti iz držav z gozdovi mednarodnega ekološkega pomena bi morali imeti posebno odgovornost za trajnostno izkoriščanje lesa.

| (16) | Zaradi razsežnosti in nujnosti problema bi bilo treba dejavno podpirati boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju,
  zmanjšati vpliv Skupnosti na gozdne ekosisteme,
  dopolniti in okrepiti pobudo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu in izboljšati usklajenost med politikami, ki so umerjene v
  zmanjšanje revščine,
  ohranjanje gozdov in v doseganje visoke ravni varovanja okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi razsežnosti in nujnosti problema bi bilo treba dejavno podpirati boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju,
  zmanjšati vpliv Skupnosti na gozdne ekosisteme,
  dopolniti in okrepiti pobudo prostovoljnih sporazumov o partnerstvu in izboljšati usklajenost med politikami, ki so umerjene v
  zmanjšanje revščine,
  ohranjanje gozdov in v doseganje visoke ravni varovanja okolja, vključno z bojem proti podnebnim spremembam in izgubi biotske raznovrstnosti.

| (17) | Vsi udeleženci v dobavni verigi bi morali po načelu preventivnega ukrepanja deliti odgovornost za odpravo tveganja, da bi se na trgu ponujali nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi. |
| --- | --- |

(17)

Vsi udeleženci v dobavni verigi bi morali po načelu preventivnega ukrepanja deliti odgovornost za odpravo tveganja, da bi se na trgu ponujali nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi.

| (18) | Priznati bi bilo treba prizadevanja držav, ki so sklenile prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT s Skupnostjo, in načela, vključena vanje, zlasti v zvezi z opredelitvijo zakonitega pridobivanja lesa. Upoštevati bi bilo treba tudi, da se na podlagi sheme za izdajanje dovoljenj FLEGT v Skupnost izvažajo samo les in lesni proizvodi, ki so pridobljeni v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. V ta namen bi bilo treba šteti, da so bili lesni proizvodi, navedeni v prilogah II in III k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (6), ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k navedeni uredbi, pridobljeni zakonito, če so v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.
  Načela, ki jih določajo prostovoljni partnerski sporazumi, zlasti v zvezi z opredelitvijo „zakonito pridobljenega lesa“ morajo vključevati in zagotavljati trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ohranjanje biotske raznovrstnosti, varstvo lokalnih skupnosti, odvisnih od gozda, varstvo domorodnih ljudstev in zaščito njihovih pravic. |
| --- | --- |

(18)

Priznati bi bilo treba prizadevanja držav, ki so sklenile prostovoljne sporazume o partnerstvu FLEGT s Skupnostjo, in načela, vključena vanje, zlasti v zvezi z opredelitvijo zakonitega pridobivanja lesa. Upoštevati bi bilo treba tudi, da se na podlagi sheme za izdajanje dovoljenj FLEGT v Skupnost izvažajo samo les in lesni proizvodi, ki so pridobljeni v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. V ta namen bi bilo treba šteti, da so bili lesni proizvodi, navedeni v prilogah II in III k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (6), ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k navedeni uredbi, pridobljeni zakonito, če so v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.
  Načela, ki jih določajo prostovoljni partnerski sporazumi, zlasti v zvezi z opredelitvijo „zakonito pridobljenega lesa“ morajo vključevati in zagotavljati trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ohranjanje biotske raznovrstnosti, varstvo lokalnih skupnosti, odvisnih od gozda, varstvo domorodnih ljudstev in zaščito njihovih pravic.

| (19) | Upoštevati bi bilo tudi treba, da Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) od pogodbenic konvencije zahteva, da dovoljenje CITES za izvoz izdajo samo za vrste, navedene na seznamu CITES, ki so bile odvzete v skladu z domačo zakonodajo države izvoznice. V ta namen bi bilo treba šteti, da so bili lesni proizvodi iz vrst, navedenih v prilogah A, B in C k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (7), pridobljeni zakonito, če so v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami. |
| --- | --- |

(19)

Upoštevati bi bilo tudi treba, da Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) od pogodbenic konvencije zahteva, da dovoljenje CITES za izvoz izdajo samo za vrste, navedene na seznamu CITES, ki so bile odvzete v skladu z domačo zakonodajo države izvoznice. V ta namen bi bilo treba šteti, da so bili lesni proizvodi iz vrst, navedenih v prilogah A, B in C k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (7), pridobljeni zakonito, če so v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.

| (20) | Ob upoštevanju zapletenosti vprašanja nezakonite sečnje glede njenih temeljnih dejavnikov in učinkov, bi bilo treba spodbude za nezakonito ravnanje zmanjšati z osredotočanjem na ravnanje gospodarskih subjektov.
  Okrepitev zahtev in obveznosti ter izboljšanje učinkovitosti pravnih sredstev za pregon gospodarskih subjektov zaradi posedovanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov ter zaradi prodaje in dajanja na trg Skupnosti takega lesa in lesnih proizvodov, sta med najučinkovitejšimi rešitvami za odvračanje teh subjektov od trgovanja z nezakonitimi dobavitelji. |
| --- | --- |

(20)

Ob upoštevanju zapletenosti vprašanja nezakonite sečnje glede njenih temeljnih dejavnikov in učinkov, bi bilo treba spodbude za nezakonito ravnanje zmanjšati z osredotočanjem na ravnanje gospodarskih subjektov.
  Okrepitev zahtev in obveznosti ter izboljšanje učinkovitosti pravnih sredstev za pregon gospodarskih subjektov zaradi posedovanja nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov ter zaradi prodaje in dajanja na trg Skupnosti takega lesa in lesnih proizvodov, sta med najučinkovitejšimi rešitvami za odvračanje teh subjektov od trgovanja z nezakonitimi dobavitelji.

| (21) | Ker ustrezna mednarodno sprejeta opredelitev ne obstaja, se kot
  glavna
  podlaga za opredelitev nezakonite sečnje uporablja zakonodaja države, v kateri je bil les pridobljen.
  Pri izvajanju standardov zakonitosti bi bilo treba natančneje upoštevati mednarodne standarde, med drugim tudi standarde Afriške organizacije za les, Mednarodne organizacije za tropski les, montrealskga procesa o merilih in kazalnikih za ohranjanje in trajnostno gospodarjenje z gozdovi v zmernem in borealnem pasu ter vseevropskega gozdnega postopka za merila in kazalnike trajnostnega upravljanja z gozdovi. Tako izvajanje standardov zakonitosti bi moralo prispevati k izvajanju mednarodnih zavez, načel in priporočil, vključno s tistimi o ublažitvi podnebnih sprememb, preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti, odpravljanju revščine, zmanjševanju dezertifikacije ter o varstvu in spodbujanju spoštovanja pravic domorodnih ljudstev ter lokalnih skupnosti in skupnosti, odvisnih od gozda. Država, ki pridobiva les, mora poskrbeti za popis celotne zakonite sečnje s podrobnostmi, kot so vrste dreves in najvišja proizvodnja lesa. |
| --- | --- |

(21)

Ker ustrezna mednarodno sprejeta opredelitev ne obstaja, se kot
  glavna
  podlaga za opredelitev nezakonite sečnje uporablja zakonodaja države, v kateri je bil les pridobljen.
  Pri izvajanju standardov zakonitosti bi bilo treba natančneje upoštevati mednarodne standarde, med drugim tudi standarde Afriške organizacije za les, Mednarodne organizacije za tropski les, montrealskga procesa o merilih in kazalnikih za ohranjanje in trajnostno gospodarjenje z gozdovi v zmernem in borealnem pasu ter vseevropskega gozdnega postopka za merila in kazalnike trajnostnega upravljanja z gozdovi. Tako izvajanje standardov zakonitosti bi moralo prispevati k izvajanju mednarodnih zavez, načel in priporočil, vključno s tistimi o ublažitvi podnebnih sprememb, preprečevanju izgube biotske raznovrstnosti, odpravljanju revščine, zmanjševanju dezertifikacije ter o varstvu in spodbujanju spoštovanja pravic domorodnih ljudstev ter lokalnih skupnosti in skupnosti, odvisnih od gozda. Država, ki pridobiva les, mora poskrbeti za popis celotne zakonite sečnje s podrobnostmi, kot so vrste dreves in najvišja proizvodnja lesa.

| (22) | Mnogi lesni proizvodi so obdelani v številnih postopkih preden in potem ko so prvič dani na trg. Da bi se izognili nepotrebnim upravnim bremenom, bi
  morala zahteva po vzpostavitvi celovitega sistema ukrepov in postopkov (sistem potrebne skrbnosti) za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov
  veljati samo za tiste gospodarske subjekte, ki les in lesne proizvode dajo prvič na trg, ne pa za vse gospodarske subjekte, ki so vključeni v distribucijsko verigo.
  Za vse gospodarske subjekte v dobavni verigi pa bi morala veljati prevladujoča prepoved dajanja na trg lesa ali lesnih proizvodov iz nezakonitega vira ter obveza, da v zvezi s tem ravnajo s potrebno skrbnostjo. |
| --- | --- |

(22)

Mnogi lesni proizvodi so obdelani v številnih postopkih preden in potem ko so prvič dani na trg. Da bi se izognili nepotrebnim upravnim bremenom, bi
  morala zahteva po vzpostavitvi celovitega sistema ukrepov in postopkov (sistem potrebne skrbnosti) za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov
  veljati samo za tiste gospodarske subjekte, ki les in lesne proizvode dajo prvič na trg, ne pa za vse gospodarske subjekte, ki so vključeni v distribucijsko verigo.
  Za vse gospodarske subjekte v dobavni verigi pa bi morala veljati prevladujoča prepoved dajanja na trg lesa ali lesnih proizvodov iz nezakonitega vira ter obveza, da v zvezi s tem ravnajo s potrebno skrbnostjo.

| (23) | Vsi gospodarski subjekti (trgovci in proizvajalci) v dobavni verigi lesa in lesnih proizvodov na trgu Skupnosti bi morali na proizvodih, ki jih nudijo, jasno navesti vir ali dobavitelja, od koder les izvira.


  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Vsi gospodarski subjekti (trgovci in proizvajalci) v dobavni verigi lesa in lesnih proizvodov na trgu Skupnosti bi morali na proizvodih, ki jih nudijo, jasno navesti vir ali dobavitelja, od koder les izvira.

▐

| (24) | Gospodarski subjekti, ki les in lesne proizvode dajo prvič na trg Skupnosti, bi si morali prek sistema potrebne skrbnosti║ z vso potrebno skrbnostjo prizadevati za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(24)

Gospodarski subjekti, ki les in lesne proizvode dajo prvič na trg Skupnosti, bi si morali prek sistema potrebne skrbnosti║ z vso potrebno skrbnostjo prizadevati za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov.

| (25) | Sistem potrebne skrbnosti bi moral zagotoviti dostop do virov ter dobaviteljev lesa in lesnih proizvodov, ki se dajejo na trg Skupnosti, in do informacij glede skladnosti z veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

(25)

Sistem potrebne skrbnosti bi moral zagotoviti dostop do virov ter dobaviteljev lesa in lesnih proizvodov, ki se dajejo na trg Skupnosti, in do informacij glede skladnosti z veljavno zakonodajo.

| (26) | Pri izvajanju te uredbe bi morale Komisija in države članice še zlasti upoštevati posebno ranljivost in omejena sredstva malih in srednje velikih podjetij (MSP). Izjemno pomembno je, da se MSP ne obremenjujejo z zapletenimi pravili, ki bi ovirala njihov razvoj. Komisija bi morala zato, kolikor je mogoče in na podlagi mehanizmov in načel iz prihajajočega Akta za mala podjetja, razviti poenostavljene sisteme obveznosti za MSP v okviru te uredbe, ne da bi bila pri tem ogrožena njen cilj in namen, ter MSP ponuditi ustrezne alternative, ki jim omogočajo poslovanje v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(26)

Pri izvajanju te uredbe bi morale Komisija in države članice še zlasti upoštevati posebno ranljivost in omejena sredstva malih in srednje velikih podjetij (MSP). Izjemno pomembno je, da se MSP ne obremenjujejo z zapletenimi pravili, ki bi ovirala njihov razvoj. Komisija bi morala zato, kolikor je mogoče in na podlagi mehanizmov in načel iz prihajajočega Akta za mala podjetja, razviti poenostavljene sisteme obveznosti za MSP v okviru te uredbe, ne da bi bila pri tem ogrožena njen cilj in namen, ter MSP ponuditi ustrezne alternative, ki jim omogočajo poslovanje v skladu z zakonodajo Skupnosti.

| (27) | ▐Za lažje izvajanje te uredbe in za spodbujanje razvoja dobre prakse bi bilo ustrezno priznati organizacije, ki so oblikovale zahteve za vzpostavitev sistemov potrebne skrbnosti. Seznam takšnih organizacij bi moral biti objavljen ▐. |
| --- | --- |

(27)

▐Za lažje izvajanje te uredbe in za spodbujanje razvoja dobre prakse bi bilo ustrezno priznati organizacije, ki so oblikovale zahteve za vzpostavitev sistemov potrebne skrbnosti. Seznam takšnih organizacij bi moral biti objavljen ▐.

| (28) | Z istim namenom bi morala Evropska unija spodbujati zgoraj omenjene organizacije, naj skupaj z okoljskimi organizacijami in organizacijami za človekove pravice podpirajo sisteme potrebne skrbnosti in nadzor nad njimi. |
| --- | --- |

(28)

Z istim namenom bi morala Evropska unija spodbujati zgoraj omenjene organizacije, naj skupaj z okoljskimi organizacijami in organizacijami za človekove pravice podpirajo sisteme potrebne skrbnosti in nadzor nad njimi.

| (29) | Pristojni organi bi morali nadzorovati izpolnjevanje obveznosti, ki jih za gospodarske subjekte predpisuje ta uredba. V ta namen bi morali pristojni organi izvajati uradne kontrole, vključno s carinskimi pregledi,
  in po potrebi od gospodarskih subjektov zahtevati sprejetje korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(29)

Pristojni organi bi morali nadzorovati izpolnjevanje obveznosti, ki jih za gospodarske subjekte predpisuje ta uredba. V ta namen bi morali pristojni organi izvajati uradne kontrole, vključno s carinskimi pregledi,
  in po potrebi od gospodarskih subjektov zahtevati sprejetje korektivnih ukrepov.

| (30) | Pristojni organi bi morali hraniti podatke o kontrolah in objavljati njihove povzetke v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (8). |
| --- | --- |

(30)

Pristojni organi bi morali hraniti podatke o kontrolah in objavljati njihove povzetke v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (8).

| (31) | Ob upoštevanju mednarodnega značaja nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj ter z
  okoljskimi organizacijami, organizacijami za človekove pravice in
  upravnimi organi tretjih držav in/ali Komisijo. |
| --- | --- |

(31)

Ob upoštevanju mednarodnega značaja nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj ter z
  okoljskimi organizacijami, organizacijami za človekove pravice in
  upravnimi organi tretjih držav in/ali Komisijo.

| (32) | Države članice bi morale zagotoviti, da se kršenje te uredbe kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale zagotoviti, da se kršenje te uredbe kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

| (33) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9). |
| --- | --- |

(33)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9).

| (34) | Zlasti bi bilo Komisiji potrebno podeliti pooblastila za sprejetje podrobnih pravil glede uporabe sistema potrebne skrbnosti in zlasti meril za oceno tveganja, da na trg pridejo nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi, za določitev meril za priznanje sistema potrebne skrbnosti, ki jih oblikujejo nadzorne organizacije, in za prilagoditev seznamov lesa in lesnih proizvodov, za katere se uporablja ta uredba, kadar je to potrebno zaradi tehničnih značilnosti, končnih uporabnikov ali postopkov proizvodnje lesa in lesnih proizvodov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.
  ▐ |
| --- | --- |

(34)

Zlasti bi bilo Komisiji potrebno podeliti pooblastila za sprejetje podrobnih pravil glede uporabe sistema potrebne skrbnosti in zlasti meril za oceno tveganja, da na trg pridejo nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi, za določitev meril za priznanje sistema potrebne skrbnosti, ki jih oblikujejo nadzorne organizacije, in za prilagoditev seznamov lesa in lesnih proizvodov, za katere se uporablja ta uredba, kadar je to potrebno zaradi tehničnih značilnosti, končnih uporabnikov ali postopkov proizvodnje lesa in lesnih proizvodov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

▐

| (35) | Razvoj trajnostnega gozdarstva je nepretrgan proces, zato bi bilo treba to uredbo redno ocenjevati, posodabljati in spreminjati v skladu z rezultati novih raziskav. V ta namen bi morala Komisija redno analizirati najnovejše raziskave in razvoj, ki so na voljo, ter sklepne ugotovitve svojih analiz in predloge sprememb predstaviti v poročilu Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(35)

Razvoj trajnostnega gozdarstva je nepretrgan proces, zato bi bilo treba to uredbo redno ocenjevati, posodabljati in spreminjati v skladu z rezultati novih raziskav. V ta namen bi morala Komisija redno analizirati najnovejše raziskave in razvoj, ki so na voljo, ter sklepne ugotovitve svojih analiz in predloge sprememb predstaviti v poročilu Evropskemu parlamentu.

| (36) | Za zagotavljanje dobro delujočega notranjega trga z gozdnimi proizvodi bi morala Komisija redno analizirati vpliv te uredbe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti posledicam uredbe za MSP, ki poslujejo na trgu Skupnosti. Zato bi morala Komisija v zvezi s tem redno izvajati raziskave in oceno učinka uredbe na notranji trg, s posebnim poudarkom na MSP, poleg njenih vplivov na trajnostno gospodarjenje z gozdovi. Komisija bi morala poročilo o svoji analizi, sklepne ugotovitve in predloge ukrepov predstaviti Evropskemu parlamentu. |
| --- | --- |

(36)

Za zagotavljanje dobro delujočega notranjega trga z gozdnimi proizvodi bi morala Komisija redno analizirati vpliv te uredbe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti posledicam uredbe za MSP, ki poslujejo na trgu Skupnosti. Zato bi morala Komisija v zvezi s tem redno izvajati raziskave in oceno učinka uredbe na notranji trg, s posebnim poudarkom na MSP, poleg njenih vplivov na trajnostno gospodarjenje z gozdovi. Komisija bi morala poročilo o svoji analizi, sklepne ugotovitve in predloge ukrepov predstaviti Evropskemu parlamentu.

| (37) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev te uredbe, in sicer dopolnitve in podpore obstoječemu okviru politike ter podpore boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju, ga je zaradi njegovega obsega lažje doseči na ravni Skupnosti, ║lahko Skupnost ukrepe sprejme v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za dosego navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(37)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev te uredbe, in sicer dopolnitve in podpore obstoječemu okviru politike ter podpore boju proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju, ga je zaradi njegovega obsega lažje doseči na ravni Skupnosti, ║lahko Skupnost ukrepe sprejme v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za dosego navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina
  in cilj

Ta uredba določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode
  ali omogočajo njihovo dostopnost na trgu
  .

Gospodarski subjekti zagotovijo, da so na trgu dostopni le zakonito pridobljen les in lesni proizvodi.

Gospodarski subjekti, ki dajejo les in lesne proizvode na trg, uporabljajo sistem potrebne skrbnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „les in lesni proizvodi“ pomeni les in lesne proizvode, določene v Prilogi,
  brez izjem
  ; |
| --- | --- |

(a)

„les in lesni proizvodi“ pomeni les in lesne proizvode, določene v Prilogi,
  brez izjem
  ;

| (b) | „omogočati dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo lesa in lesnih proizvodov na trg Skupnosti za distribucijo ali uporabo v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno; |
| --- | --- |

(b)

„omogočati dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo lesa in lesnih proizvodov na trg Skupnosti za distribucijo ali uporabo v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;

| (c) | „dajanje na trg“ pomeni
  , da so les in lesni proizvodi prvič na voljo na trgu Skupnosti; nadaljnja predelava in distribucija lesa ne pomenita „dajanja na trg“
  ; |
| --- | --- |

(c)

„dajanje na trg“ pomeni
  , da so les in lesni proizvodi prvič na voljo na trgu Skupnosti; nadaljnja predelava in distribucija lesa ne pomenita „dajanja na trg“
  ;

| (d) | „gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki daje na trg les ali lesne proizvode
  ali omogoča njihovo dostopnost na trgu
  ; |
| --- | --- |

(d)

„gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki daje na trg les ali lesne proizvode
  ali omogoča njihovo dostopnost na trgu
  ;

| (e) | „zakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v skladu z veljavno zakonodajo države pridobivanja; |
| --- | --- |

(e)

„zakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v skladu z veljavno zakonodajo države pridobivanja;

| (f) | „tveganje“ pomeni funkcijo verjetnosti uvoza, izvoza ali trgovanja z lesom ali lesnimi proizvodi iz nezakonitega vira na ozemlju Skupnosti ter resnost takega pojava; |
| --- | --- |

(f)

„tveganje“ pomeni funkcijo verjetnosti uvoza, izvoza ali trgovanja z lesom ali lesnimi proizvodi iz nezakonitega vira na ozemlju Skupnosti ter resnost takega pojava;

| (g) | „postopki obvladovanja tveganja“ pomeni
  redno prepoznavanje tveganj in izvajanje paketa
  ukrepov in postopkov ▐za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(g)

„postopki obvladovanja tveganja“ pomeni
  redno prepoznavanje tveganj in izvajanje paketa
  ukrepov in postopkov ▐za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov;

| (h) | „veljavna zakonodaja“ pomeni zakonodajo
  , bodisi nacionalno, regionalno ali mednarodno, zlasti zakonodajo o ohranjanju biotske raznovrstnosti, gospodarjenju z gozdovi, pravicah do uporabe virov in zmanjševanju škodljivih vplivov na okolje
  ;
  treba bi bilo upoštevati lastninske pravice, pravice domorodnih ljudstev, delavsko zakonodajo, zakonodajo o družbeni blaginji, davke, uvozne in izvozne dajatve, licenčnine ali pristojbine za sečnjo, prevoz in trženje
  ; |
| --- | --- |

(h)

„veljavna zakonodaja“ pomeni zakonodajo
  , bodisi nacionalno, regionalno ali mednarodno, zlasti zakonodajo o ohranjanju biotske raznovrstnosti, gospodarjenju z gozdovi, pravicah do uporabe virov in zmanjševanju škodljivih vplivov na okolje
  ;
  treba bi bilo upoštevati lastninske pravice, pravice domorodnih ljudstev, delavsko zakonodajo, zakonodajo o družbeni blaginji, davke, uvozne in izvozne dajatve, licenčnine ali pristojbine za sečnjo, prevoz in trženje
  ;

| (i) | „trajnostno gospodarjenje z gozdovi“ pomeni gospodarjenje z gozdovi in gozdnimi območji ter njihovo rabo na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in sposobnost zdaj in v prihodnje izpolnjevati ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, brez povzročanja škode na drugih ekosistemih; |
| --- | --- |

(i)

„trajnostno gospodarjenje z gozdovi“ pomeni gospodarjenje z gozdovi in gozdnimi območji ter njihovo rabo na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in sposobnost zdaj in v prihodnje izpolnjevati ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, brez povzročanja škode na drugih ekosistemih;

| (j) | „država pridobivanja“ pomeni državo, v kateri je bil les ali les, iz katerega so izdelani lesni proizvodi, pridobljen; |
| --- | --- |

(j)

„država pridobivanja“ pomeni državo, v kateri je bil les ali les, iz katerega so izdelani lesni proizvodi, pridobljen;

| (k) | „nadzorna organizacija“ pomeni pravno osebo, združenje, ki temelji na članstvu, ali združenje, ki ima pravno sposobnost
  in ustrezno strokovno znanje
  , da nadzoruje gospodarske subjekte, certificirane za uporabo sistemov potrebne skrbnosti, in ki zagotavlja, da ti te sisteme uporabljajo
  , hkrati pa je pravno neodvisna od njih; |
| --- | --- |

(k)

„nadzorna organizacija“ pomeni pravno osebo, združenje, ki temelji na članstvu, ali združenje, ki ima pravno sposobnost
  in ustrezno strokovno znanje
  , da nadzoruje gospodarske subjekte, certificirane za uporabo sistemov potrebne skrbnosti, in ki zagotavlja, da ti te sisteme uporabljajo
  , hkrati pa je pravno neodvisna od njih;

| (l) | „sledljivost“ pomeni možnost slediti in spremljati les ali lesne proizvode na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in distribucije. |
| --- | --- |

(l)

„sledljivost“ pomeni možnost slediti in spremljati les ali lesne proizvode na vseh stopnjah proizvodnje, predelave in distribucije.

Člen 3

Obveznosti gospodarskih subjektov

1.   Gospodarski subjekti
  zagotovijo, da dajo na voljo na trg ali omogočijo dostopnost na trgu le zakonito pridobljenemu lesu in lesnim proizvodom.

2.   Gospodarski subjekti
  , ki dajejo les in lesne proizvode na trg,
  vzpostavijo sistem potrebne skrbnosti, ki vsebuje elemente iz člena 4║, ali uporabljajo sistem potrebne skrbnosti priznane nadzorne organizacije iz člena 6(1).

Obstoječi nacionalni zakonodajni nadzor in vsakršna prostovoljna veriga nadzornih mehanizmov, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe, lahko služita kot podlaga za sistem potrebne skrbnosti.

3.
     
  Gospodarski subjekti, ki omogočajo dostopnost lesa in lesnih proizvodov na trgu, vzdolž celotne dobavne verige:

| (i) | določijo gospodarski subjekt, ki je dobavil les in lesne proizvode, ter gospodarski subjekt, kateremu so bili les in lesni proizvodi dobavljeni; |
| --- | --- |

(i)

določijo gospodarski subjekt, ki je dobavil les in lesne proizvode, ter gospodarski subjekt, kateremu so bili les in lesni proizvodi dobavljeni;

| (ii) | na zahtevo zagotovijo informacije o imenu vrste, državi ali državah izvora in, kjer je to izvedljivo, izvornem dovoljenju; |
| --- | --- |

(ii)

na zahtevo zagotovijo informacije o imenu vrste, državi ali državah izvora in, kjer je to izvedljivo, izvornem dovoljenju;

| (iii) | preverijo, če je to potrebno, ali je gospodarski subjekt, ki je prvi dal les ali lesne proizvode na trg, izpolnil vse obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(iii)

preverijo, če je to potrebno, ali je gospodarski subjekt, ki je prvi dal les ali lesne proizvode na trg, izpolnil vse obveznosti iz te uredbe.

4.   Za lesne proizvode, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 2173/2005, ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k navedeni uredbi, in so v skladu z navedeno uredbo ter njenimi izvedbenimi določbami, se šteje, da so bili zakonito pridobljeni v smislu te uredbe.

5.   Za lesne proizvode iz vrst, navedenih v prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 338/97, ki so v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi določbami, se šteje, da so bili zakonito pridobljeni v smislu te uredbe.

Člen 4

Sistemi potrebne skrbnosti

1.   Sistem potrebne skrbnosti iz člena 3(2):

| (a) | z uporabo sistema sledljivosti in preverjanja tretje strani, ki ga izvaja nadzorna organizacija zagotovi, da se na trg dajejo samo zakonito pridobljen les in lesni proizvodi; |
| --- | --- |

(a)

z uporabo sistema sledljivosti in preverjanja tretje strani, ki ga izvaja nadzorna organizacija zagotovi, da se na trg dajejo samo zakonito pridobljen les in lesni proizvodi;

| (b) | vsebuje ukrepe, da se določi/jo:








  (i) | država izvora, gozd izvora in, kjer je mogoče, dovoljenje za sečnjo; |
| --- | --- | --- |

(b)

vsebuje ukrepe, da se določi/jo:

(i)

država izvora, gozd izvora in, kjer je mogoče, dovoljenje za sečnjo;

| (ii) | ime vrste, skupaj z znanstvenim imenom; |
| --- | --- |

(ii)

ime vrste, skupaj z znanstvenim imenom;

| (iii) | vrednost; |
| --- | --- |

(iii)

vrednost;

| (iv) | količina in/ali teža; |
| --- | --- |

(iv)

količina in/ali teža;

| (v) | da je bil les ali les v lesnih proizvodih pridobljen zakonito; |
| --- | --- |

(v)

da je bil les ali les v lesnih proizvodih pridobljen zakonito;

| (vi) | ime in naslov gospodarskega subjekta, ki je dobavil les in lesne proizvode; |
| --- | --- |

(vi)

ime in naslov gospodarskega subjekta, ki je dobavil les in lesne proizvode;

| (vii) | fizična ali pravna oseba, odgovorna za sečnjo; |
| --- | --- |

(vii)

fizična ali pravna oseba, odgovorna za sečnjo;

| (viii) | gospodarski subjekt, ki se mu les in lesni proizvodi dobavijo; |
| --- | --- |

(viii)

gospodarski subjekt, ki se mu les in lesni proizvodi dobavijo;

| (c) | vključuje postopke obvladovanja tveganja
  , ki vsebujejo:










  (i) | sistematično opredelitev tveganja, med drugim prek zbiranja podatkov in informacij ter uporabe mednarodnih virov, virov Skupnosti ali nacionalnih virov; |
| --- | --- | --- |

(c)

vključuje postopke obvladovanja tveganja
  , ki vsebujejo:

(i)

sistematično opredelitev tveganja, med drugim prek zbiranja podatkov in informacij ter uporabe mednarodnih virov, virov Skupnosti ali nacionalnih virov;

| (ii) | izvajanje vseh ukrepov, potrebnih za manjšo izpostavljenost tveganju; |
| --- | --- |

(ii)

izvajanje vseh ukrepov, potrebnih za manjšo izpostavljenost tveganju;

| (iii) | vzpostavitev postopkov, ki se redno izvajajo, da se preverja, če so ukrepi iz točk (i) in (ii) učinkoviti, ter da se ukrepe po potrebi revidira; |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitev postopkov, ki se redno izvajajo, da se preverja, če so ukrepi iz točk (i) in (ii) učinkoviti, ter da se ukrepe po potrebi revidira;

| (iv) | vzpostavitev evidenc, da se dokaže učinkovito izvajanje ukrepov iz točk (i) do (iii). |
| --- | --- |

(iv)

vzpostavitev evidenc, da se dokaže učinkovito izvajanje ukrepov iz točk (i) do (iii).

| (d) | predvideva revizije za zagotovitev učinkovite uporabe sistema potrebne skrbnosti. |
| --- | --- |

(d)

predvideva revizije za zagotovitev učinkovite uporabe sistema potrebne skrbnosti.

2.   Komisija sprejme ukrepe za izvajanje tega člena
  , da bi se zagotovila enotna razlaga pravil in učinkovito upoštevanje gospodarskih subjektov
  . Komisija zlasti vzpostavi merila za oceno, ali obstaja tveganje, da na trg pridejo nezakonito pridobljeni les in lesni proizvodi.
  Pri tem Komisija še zlasti upošteva poseben položaj in spodobnost MSP ter jim, kolikor je mogoče, ponudi prilagojene in poenostavljene alternative za poročanje in nadzorne sisteme, tako da ti sistemi ne postanejo preveliko breme zanje.

Na osnovi dejavnikov, povezanih s tipom proizvoda, virom ali zapletenostjo dobavne verige, se nekatere kategorije lesa in lesnih proizvodov ter dobaviteljev obravnavajo kot „zelo tvegani“, kar od gospodarskih subjektov zahteva dodatne obveznosti potrebne skrbnosti.

Dodatne obveznosti potrebne skrbnosti lahko med drugim vključujejo:

| — | zahteve za dodatne dokumente, podatke ali informacije; |
| --- | --- |

—

zahteve za dodatne dokumente, podatke ali informacije;

| — | zahteve za revizijo s tretje strani. |
| --- | --- |

—

zahteve za revizijo s tretje strani.

Les in lesni proizvodi iz naslednjih kategorij se s strani gospodarskih subjektov v skladu s to uredbo obravnavajo kot „zelo tvegani“:

| — | z območij konfliktov ali iz držav / regij, za katere velja prepoved Varnostnega sveta Združenih narodov za izvoz lesa; |
| --- | --- |

—

z območij konfliktov ali iz držav / regij, za katere velja prepoved Varnostnega sveta Združenih narodov za izvoz lesa;

| — | iz držav, za katere obstajajo stalne in zanesljive informacije o velikih neuspehih pri gospodarjenju z gozdovi, slabem izvajanju zakonodaje v zvezi z gozdovi ali o visoki ravni korupcije; |
| --- | --- |

—

iz držav, za katere obstajajo stalne in zanesljive informacije o velikih neuspehih pri gospodarjenju z gozdovi, slabem izvajanju zakonodaje v zvezi z gozdovi ali o visoki ravni korupcije;

| — | iz držav, za katere je iz statistike Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo razvidno, da se njihova gozdna območja krčijo; |
| --- | --- |

—

iz držav, za katere je iz statistike Organizacije združenih narodov za prehrano in kmetijstvo razvidno, da se njihova gozdna območja krčijo;

| — | iz dobave, pri katerih so informacije o morebitnih nepravilnostih podprte z otipljivimi dokazi, ki jih preiskava, ki so jo opravile stranke ali zunanje strani, ni ovrgla. |
| --- | --- |

—

iz dobave, pri katerih so informacije o morebitnih nepravilnostih podprte z otipljivimi dokazi, ki jih preiskava, ki so jo opravile stranke ali zunanje strani, ni ovrgla.

Komisija pripravi register zelo tveganih virov lesa in lesnih proizvodov ali dobaviteljev.

Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(2).

Pred sprejetjem dodatnih izvedbenih ukrepov se opravi posvetovanje z zadevnimi interesnimi skupinami.

3.
     
  Posameznim državam članicam se ne sme preprečiti, da v zvezi z dostopom na trg lesa in lesnih proizvodov postavijo višje zahteve glede pridobivanja in izvora lesa, kot so določene v tej uredbi, ob spoštovanju trajnosti, varstva okolja, ohranjanja biotske raznovrstnosti in ekosistema, varstva življenjskega okolja lokalnih skupnosti, varstva skupnosti, odvisnih od gozda, varstva in pravic domorodnih ljudstev ter človekovih pravic.

Člen 5

Označevanje

Države članice zagotovijo, da so do ...

   (10)

  ves les in lesni proizvodi, ki so na voljo na trgu, ustrezno označeni z informacijami, naštetimi v členu 3(3).

Člen 6

Priznanje nadzornih organizacij

1.   
  Komisija v skladu z regulativnim postopkom, določenim v členu 12(3), kot
  nadzorno organizacijo
  prizna zasebni ali javni pravni subjekt, ki ima vzpostavljen sistem potrebne skrbnosti z elementi, navedenimi v členu 4(1).

2.
     
  Javni pravni subjekt, ki zaprosi za priznanje iz odstavka 1, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | je pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba;

| (b) | je oseba javnega prava; |
| --- | --- |

(b)

je oseba javnega prava;

| (c) | je bil ustanovljen za izvajanje posebnih dejavnosti, povezanih z gozdarskim sektorjem; |
| --- | --- |

(c)

je bil ustanovljen za izvajanje posebnih dejavnosti, povezanih z gozdarskim sektorjem;

| (d) | financirajo ga pretežno državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava; |
| --- | --- |

(d)

financirajo ga pretežno državni, regionalni ali lokalni organi ali druge osebe javnega prava;

| (e) | gospodarske subjekte, ki jih certificira, zavezuje k uporabi sistema potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

(e)

gospodarske subjekte, ki jih certificira, zavezuje k uporabi sistema potrebne skrbnosti;

| (f) | ima vzpostavljen║nadzorni mehanizem, s katerim zagotavlja, da gospodarski subjekti, ki jih je certificirala za uporabo sistema potrebne skrbnosti, ta sistem uporabljajo; |
| --- | --- |

(f)

ima vzpostavljen║nadzorni mehanizem, s katerim zagotavlja, da gospodarski subjekti, ki jih je certificirala za uporabo sistema potrebne skrbnosti, ta sistem uporabljajo;

| (g) | sprejema ustrezne disciplinske ukrepe proti vsem gospodarskim subjektom, ki se ne ravnajo v skladu
  z njegovim sistemom potrebne skrbnosti ▐; disciplinski ukrepi vključujejo poročanje o zadevi ustreznemu nacionalnemu pristojnemu organu; |
| --- | --- |

(g)

sprejema ustrezne disciplinske ukrepe proti vsem gospodarskim subjektom, ki se ne ravnajo v skladu
  z njegovim sistemom potrebne skrbnosti ▐; disciplinski ukrepi vključujejo poročanje o zadevi ustreznemu nacionalnemu pristojnemu organu;

| (h) | ni v navzkrižju interesov s pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(h)

ni v navzkrižju interesov s pristojnimi organi.

3.
     
  Zasebni pravni subjekt, ki zaprosi za priznanje iz odstavka 1, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| (a) | je pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba;

| (b) | je oseba zasebnega prava; |
| --- | --- |

(b)

je oseba zasebnega prava;

| (c) | ima ustrezno strokovno znanje; |
| --- | --- |

(c)

ima ustrezno strokovno znanje;

| (d) | finančno ni odvisna od gospodarskih subjektov, ki jih certificira; |
| --- | --- |

(d)

finančno ni odvisna od gospodarskih subjektov, ki jih certificira;

| (e) | v svojem statutu gospodarske subjekte, ki jih certificira, zavezuje k uporabi svojega sistema potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

(e)

v svojem statutu gospodarske subjekte, ki jih certificira, zavezuje k uporabi svojega sistema potrebne skrbnosti;

| (f) | vzpostavljen ima nadzorni mehanizem, s katerim zagotavlja, da gospodarski subjekti, ki jih certificira za uporabo sistema potrebne skrbnosti, ta sistem uporabljajo; |
| --- | --- |

(f)

vzpostavljen ima nadzorni mehanizem, s katerim zagotavlja, da gospodarski subjekti, ki jih certificira za uporabo sistema potrebne skrbnosti, ta sistem uporabljajo;

| (g) | sprejema ustrezne disciplinske ukrepe proti vsem certificiranim gospodarskim subjektom, ki ne ravnajo v skladu z njegovimi sistemi potrebne skrbnosti; disciplinski ukrepi vključujejo poročanje o zadevi ustreznemu nacionalnemu pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(g)

sprejema ustrezne disciplinske ukrepe proti vsem certificiranim gospodarskim subjektom, ki ne ravnajo v skladu z njegovimi sistemi potrebne skrbnosti; disciplinski ukrepi vključujejo poročanje o zadevi ustreznemu nacionalnemu pristojnemu organu.

4.   Nadzorna organizacija
  Komisiji
  skupaj s svojim zahtevkom za priznanje predloži naslednje informacije:

| (a) | svoj statut; |
| --- | --- |

(a)

svoj statut;

| (b) | imena oseb, pooblaščenih za delovanje v njenem imenu; |
| --- | --- |

(b)

imena oseb, pooblaščenih za delovanje v njenem imenu;

| (c) | dokumentacijo, s katero izkaže svoje ustrezno strokovno znanje; |
| --- | --- |

(c)

dokumentacijo, s katero izkaže svoje ustrezno strokovno znanje;

| (d) | podroben opis svojega sistema potrebne skrbnosti. |
| --- | --- |

(d)

podroben opis svojega sistema potrebne skrbnosti.

5.   
  V skladu s postopkom iz člena 12(3) Komisija odloči
  o odobritvi priznanja nadzorne organizacije v treh mesecih, potem ko nadzorna organizacija vloži zahtevek
  ali priporočila pristojnega organa države članice za priznanje organizacije
  .

Komisija ustreznemu organu v državi članici, ki je pristojen za določeno organizacijo, v 15 dneh od sprejetja odločitve pošlje odločitev o odobritvi priznanja nadzorne organizacije skupaj s kopijo zahtevka.

Pristojni organi države članice v rednih časovnih presledkih
  ali na podlagi utemeljenih pomislekov tretje strani
  izvajajo preglede,
  vključno s pregledi na terenu,
  s katerimi ugotavljajo, ali organizacije izpolnjujejo obveznosti iz odstavka 1.
  Poročila o pregledih se dajo na voljo javnosti.

Če pristojni organi po teh pregledih ugotovijo, da nadzorne organizacije ne izpolnjujejo obveznosti iz odstavkov 1 in 2 ali odstavkov 1 in 3, o tem takoj obvestijo Komisijo in ji v zvezi s tem predložijo tudi vsa ustrezna dokazila.

6.   
  V skladu z regulativnim postopkom iz člena 12(3) Komisija
  prekliče priznanje nadzorne organizacije, če se ugotovi, da zahteve iz
  odstavkov 1 in 2 ali odstavkov 1 in 3
  niso več izpolnjene.

7.   Pristojni organi v dveh mesecih uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi o
  priporočilu za odobritev, zavrnitev ali preklic
  priznanja nadzorne organizacije.

8.   Komisija sprejme ukrepe za izvajanje tega člena.

Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(2).

Člen 7

Seznam nadzornih organizacij

Komisija objavi seznam
  priznanih
  nadzornih organizacij ▐v seriji C Uradnegalista Evropske unije in do njega omogoči dostop na svoji spletni strani. Seznam se redno posodablja.

Člen 8

Nadzorni in kontrolni

  ukrepi

1.   Pristojni organi izvajajo
  kontrole
  za preverjanje, ali gospodarski subjekti spoštujejo obveznosti iz člena 3(1)
  ,
  (2)
  in (3)
  ter člena 4(1).

2.
     
  Kontrole se izvajajo v skladu z letnim načrtom in/ali na podlagi utemeljenih pomislekov, ki jih izrazijo tretje strani, oziroma vselej, ko pristojni organ države članice poseduje informacije, ki zbujajo dvom o tem, ali gospodarski subjekt izpolnjuje obveznosti glede sistema potrebne skrbnosti, kot ga določa ta uredba.

3.
     
  Kontrole lahko med drugim vključujejo:

| (a) | pregled tehničnih in upravljavskih sistemov ter postopkov potrebne skrbnosti in ocene tveganja, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

(a)

pregled tehničnih in upravljavskih sistemov ter postopkov potrebne skrbnosti in ocene tveganja, ki jih uporabljajo gospodarski subjekti;

| (b) | pregled dokumentacije in evidenc, ki dokazujejo ustrezno delovanje sistemov in postopkov; |
| --- | --- |

(b)

pregled dokumentacije in evidenc, ki dokazujejo ustrezno delovanje sistemov in postopkov;

| (c) | naključne preglede, vključno s pregledi na terenu. |
| --- | --- |

(c)

naključne preglede, vključno s pregledi na terenu.

4.
     
  Pristojni organi so opremljeni z zanesljivim sistemom sledljivosti za spremljanje lesnih proizvodov, s katerimi se trguje na mednarodni ravni, ter z javnimi sistemi spremljanja za ocenjevanje učinkovitosti gospodarskih subjektov pri izpolnjevanju svojih obveznosti in za pomoč tem subjektom pri prepoznavanju dobaviteljev lesa in lesnih proizvodov z visokim tveganjem.

5.   Gospodarski subjekti nudijo vso potrebno pomoč za olajšanje izvajanja pregledov iz odstavka 1
  , zlasti kar zadeva dostop do objektov in dokumentacije ali evidenc
  .

6.   
  Če se po opravljenih kontrolah
  iz odstavka 1
  domneva, da je gospodarski subjekt kršil obveznosti iz člena 3,
  lahko pristojni organi
  v skladu z nacionalno zakonodajo začnejo s polno preiskavo in glede na stopnjo kršitve sprejmejo takojšnje
  ukrepe
  , ki lahko med drugim vključujejo:

| (a) | takojšnje prenehanje komercialnih dejavnosti in |
| --- | --- |

(a)

takojšnje prenehanje komercialnih dejavnosti in

| (b) | zaseg lesa in lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(b)

zaseg lesa in lesnih proizvodov.

7.
     
  Takojšnji ukrepi pristojnih organov morajo biti take narave, da preprečijo nadaljevanje zadevne kršitve in omogočijo pristojnim organom, da končajo preiskavo.

8.
     
  Ko se pristojni organi odločijo, da tehnični in upravljavski sistemi ter postopki potrebne skrbnosti in ocene tveganja ne zadostujejo, od gospodarskega subjekta zahtevajo izvršitev korektivnih ukrepov.

Člen 9

Evidence
  kontrol

1.   Pristojni organi hranijo evidence
  kontrol
  iz člena 8(1), v katerih so navedeni zlasti njihova vrsta in rezultati, vključno z vsemi zahtevanimi korektivnimi ukrepi. Evidence vseh
  kontrol
  se hranijo vsaj 10 let.

2.   
  Evidence
  iz odstavka 1
  so
  na voljo javnosti
  na internetu
  v skladu z Direktivo 2003/4/ES.

Člen 10

Sodelovanje

1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj in z upravnimi organi tretjih držav ter Komisijo za zagotovitev skladnosti s to uredbo.

2.   Pristojni organi izmenjujejo informacije glede rezultatov
  kontrol
  iz člena 8(1) s pristojnimi organi ostalih držav članic in Komisijo.

Člen 11

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za uporabo te uredbe.
  Ti organi imajo ustrezne pristojnosti za izvajanje te uredbe s spremljanjem njene uporabe, preiskovanjem domnevnih kršitev v sodelovanju s carinsko upravo in pravočasnim poročanjem organom pregona o kršitvah.

Države članice obvestijo Komisijo o imenih in naslovih pristojnih organov najpozneje do 31. decembra .... Države članice obvestijo Komisijo o kakršnih koli spremembah imen ali naslovov pristojnih organov.

2.   Komisija
  na internetu
  objavi seznam pristojnih organov.
  Seznam se redno posodablja.

Člen 12

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za trgovanje z lesom║.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.
     
  V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 13

Razvoj zahtev glede trajnostnosti

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ...

   (11)

  predstavi zakonodajni predlog za standarde Skupnosti za ves les in lesne proizvode, ki izvirajo iz naravnih gozdov, katerih namen je dosegati najvišje zahteve glede trajnostnosti.

Člen 14

Svetovalna skupina

1.
     
  Ustanovi se svetovalna skupina, ki jo sestavljajo predstavniki zainteresiranih strani, med drugim tudi predstavniki lesne industrije, lastnikov gozdov, nevladnih organizacij in skupin potrošnikov, predseduje pa ji predstavnik Komisije.

2.
     
  Predstavniki držav članic lahko sodelujejo na sestankih bodisi na lastno pobudo bodisi na povabilo svetovalne skupine.

3.
     
  Svetovalna skupina sprejme svoj poslovnik, ki je javno objavljen na spletni strani Komisije.

4.
     
  Komisija zagotovi svetovalni skupini potrebno tehnično in logistično podporo ter administrativno pomoč za njene sestanke.

5.
     
  Svetovalna skupina prouči vsako vprašanje glede izvajanja te uredbe, ki ga lahko izpostavi predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo članov svetovalne skupine ali odbora, in izda mnenje o njem.

6.
     
  Komisija posreduje mnenja svetovalne skupine odboru.

Člen 15

Spremembe

Komisija lahko
  dopolni
  seznam lesa in lesnih proizvodov iz Priloge ob upoštevanju tehničnih značilnosti, končnih uporabnikov in postopkov proizvodnje.

Navedeni ukrepi, katerih namen je sprememba nebistvenih elementov te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 12(2).

Člen 16

Kazni

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo pri kršitvi določb te uredbe in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile izvrševanje teh kazni.
  Sankcije lahko vključujejo upravne ali kazenske sankcije in morajo
  biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne
  , kar lahko vključuje med drugim:

| (a) | denarne kazni, ki odražajo:








  — | stopnjo okoljske škode; |
| --- | --- | --- |

(a)

denarne kazni, ki odražajo:

—

stopnjo okoljske škode;

| — | vrednost lesnih proizvodov, vezanih na kršitev; |
| --- | --- |

—

vrednost lesnih proizvodov, vezanih na kršitev;

| — | davčne izgube in gospodarsko škodo, ki jo je povzročila kršitev; |
| --- | --- |

—

davčne izgube in gospodarsko škodo, ki jo je povzročila kršitev;

| (b) | zaseg lesa in lesnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

zaseg lesa in lesnih proizvodov;

| (c) | začasno prepoved trženja lesa in lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

začasno prepoved trženja lesa in lesnih proizvodov.

V primeru, da potekajo sodni postopki, gospodarski subjekti prenehajo nabavljati les in lesne proizvode na zadevnih območjih.

Denarne kazni predstavljajo vsaj petkratno vrednost lesnih proizvodov, pridobljenih s hudo kršitvijo. V primeru ponavljajočih se hudih kršitev v obdobju petih let, se denarna kazen postopno zvišuje do višine najmanj osemkratne vrednosti lesnih proizvodov, pridobljenih s hudo kršitvijo.

Brez poseganja v druge določbe zakonodaje Skupnosti v zvezi z javnimi sredstvi, države članice ne odobrijo državne pomoči v okviru nacionalnih sistemov pomoči ali skladov Skupnosti gospodarskim subjektom, ki so bili obsojeni zaradi hude kršitve te uredbe, dokler se ne uvedejo popravni ukrepi ter naložijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o določbah glede kazni do 31. decembra ... in jo nemudoma uradno obvestijo o vseh morebitnih naknadnih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

Člen 17

Poročanje

1.   Države članice Komisiji prvič do ...
   (12) in nato vsako drugo leto║pošljejo poročilo o uporabi te uredbe v preteklih dveh koledarskih letih.

2.   Na podlagi navedenih poročil Komisija pripravi poročilo, ki ga vsaki dve leti pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.
     
  Komisija pri pripravi poročila iz odstavka 2 upošteva napredek v zvezi s sklepanjem in izvajanjem prostovoljnih partnerskih sporazumov znotraj partnerskega sporazuma o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT), sklenjenih v skladu z Uredbo (ES) št. 2173/2005. Komisija na osnovi izkušenj iz delovanja prostovoljnih partnerskih sporazumov FLEGT in njihove učinkovitosti pri reševanju problema nezakonitega lesa sklene, ali je pregled te uredbe potreben.

Člen 18

Spremembe Direktive 2008/99/ES

Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja

   (13)

  se spremeni z začetkom veljavnosti od ...

   (14)

  kot sledi:

| 1. | členu 3 se doda naslednja točka:










  „(ia) | dajanje nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov na trg.“ |
| --- | --- | --- |

1.

členu 3 se doda naslednja točka:

„(ia)

dajanje nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov na trg.“

| 2. | Prilogi A se doda naslednja alinea:










  „– | Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Prilogi A se doda naslednja alinea:

„–

Člen 19

Pregled

Komisija do ...

   (15)

  in nato vsakih pet let izvede pregled doseganja cilja in namena te uredbe ter poroča Evropskemu parlamentu o svojih sklepih in o predlogih za spremembe, ki jih pripravi na podlagi teh sklepov.

Pregled se osredotoči na:

| — | podrobno in temeljito analizo raziskav in razvoja na področju trajnostnega gozdarstva; |
| --- | --- |

—

podrobno in temeljito analizo raziskav in razvoja na področju trajnostnega gozdarstva;

| — | vpliv te uredbe na notranji trg, s posebnim poudarkom na razmerah glede konkurenčnosti in zmožnosti novih akterjev, da se uveljavijo na trgu; |
| --- | --- |

—

vpliv te uredbe na notranji trg, s posebnim poudarkom na razmerah glede konkurenčnosti in zmožnosti novih akterjev, da se uveljavijo na trgu;

| — | položaj malih in srednje velikih podjetij na trgu in kako ta uredba vpliva na njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

—

položaj malih in srednje velikih podjetij na trgu in kako ta uredba vpliva na njihovo dejavnost.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ... (16).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C , , str. .

1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009.

(4)  

  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

4

UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

(5)  KOM(2003)0251, 21.5.2003.

5

KOM(2003)0251

(6)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

6

(7)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

7

(8)  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

9

(10)  
  Dve leti od začetka veljavnosti te uredbe.

10

Dve leti od začetka veljavnosti te uredbe.

(11)  
  Eno leto od začetka veljavnosti te uredbe.

11

Eno leto od začetka veljavnosti te uredbe.

(12)  Prosimo, vstavite datum 30. april tretjega leta od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

12

Prosimo, vstavite datum 30. april tretjega leta od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(13)  

  UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

13

UL L 328, 6.12.2008, str. 28.

(14)  
  Eno leto od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

14

Eno leto od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

(15)  
  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

15

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(16)  ║
  Eno leto od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

16

Eno leto

Sreda, 22. aprila 2009PRILOGA

Les in lesni proizvodi, kot so razvrščeni v kombinirani nomenklaturi v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1), za katere se uporablja ta uredba

| 1. | Proizvodi iz prilog II in III Uredbe ▐ (ES) št. 2173/2005, za katere se uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT; |
| --- | --- |

1.

Proizvodi iz prilog II in III Uredbe ▐ (ES) št. 2173/2005, za katere se uporablja shema izdajanja dovoljenj FLEGT;

| 2. | celuloza in papir iz poglavij
  47, 48 in 49
  kombinirane nomenklature (KN), razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov; |
| --- | --- |

2.

celuloza in papir iz poglavij
  47, 48 in 49
  kombinirane nomenklature (KN), razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov;

| 3. | leseno pohištvo, oznake KN so 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 in 9403 90 30; |
| --- | --- |

3.

leseno pohištvo, oznake KN so 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 in 9403 90 30;

| 4. | montažne zgradbe, oznaka KN je 9406 00 20; |
| --- | --- |

4.

montažne zgradbe, oznaka KN je 9406 00 20;

| 5. | les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah, lesni sekanci ali iveri, žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike, oznaka KN je 4401; |
| --- | --- |

5.

les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah, lesni sekanci ali iveri, žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike, oznaka KN je 4401;

| 6. | stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle, les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne, oznaka KN je 4418; |
| --- | --- |

6.

stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle, les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne, oznaka KN je 4418;

| 7. | iverne plošče, usmerjene pramenske plošče in podobne lesene plošče, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi, oznaka KN je 4410; |
| --- | --- |

7.

iverne plošče, usmerjene pramenske plošče in podobne lesene plošče, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi, oznaka KN je 4410;

| 8. | vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi, oznaka KN je 4411; |
| --- | --- |

8.

vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi, oznaka KN je 4411;

| 9. | zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih, oznaka KN je 4413 00 00; |
| --- | --- |

9.

zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih, oznaka KN je 4413 00 00;

| 10. | leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala ali podobne predmete in drugi izdelki iz lesa, oznaka KN je 4414 00; |
| --- | --- |

10.

leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala ali podobne predmete in drugi izdelki iz lesa, oznaka KN je 4414 00;

| 11. | zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa; krste, oznaka KN je 4415; |
| --- | --- |

11.

zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa; krste, oznaka KN je 4415;

| 12. | sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge, oznaka KN je 4416 00 00; |
| --- | --- |

12.

sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge, oznaka KN je 4416 00 00;

| 13. | drugi lesni proizvodi, ki so vključeni v poglavji KN 94 in 95, vključno z lesenimi igračami in športnimi pripomočki. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/162

---

Sreda, 22. april 2009Minimalne zaloge surove nafte in/ali naftnih derivatov *

P6_TA(2009)0226

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (KOM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

2010/C 184 E/40

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0775),

ob upoštevanju člena 100 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0511/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0214/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Oskrba Skupnosti z nafto in naftnimi derivati je še vedno zelo pomembna, zlasti za prometni sektor
  in za
  kemično industrijo. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

(1)

Oskrba Skupnosti z nafto in naftnimi derivati je še vedno zelo pomembna, zlasti za prometni sektor
  in za
  kemično industrijo.

| (1) | Oskrba Skupnosti z nafto in naftnimi derivati je še vedno zelo pomembna, zlasti za prometni sektor, kemično industrijo in
  energetsko industrijo
  .
  Motnje pri oskrbi s surovo nafto ter naftnimi derivati ali nezadostne zaloge bi lahko privedle do velikih finančnih izgub v podjetjih ter ohromile druge gospodarske sektorje in vsakdanje življenje državljanov Unije. |
| --- | --- |

(1)

Oskrba Skupnosti z nafto in naftnimi derivati je še vedno zelo pomembna, zlasti za prometni sektor, kemično industrijo in
  energetsko industrijo
  .
  Motnje pri oskrbi s surovo nafto ter naftnimi derivati ali nezadostne zaloge bi lahko privedle do velikih finančnih izgub v podjetjih ter ohromile druge gospodarske sektorje in vsakdanje življenje državljanov Unije.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Surova nafta ostaja eden najpomembnejših primarnih virov energije in tako bo še prihodnja desetletja. Istočasno pa bo za države članice postalo vse težje zagotoviti stalno zalogo surove nafte po sprejemljivi ceni. |
| --- | --- |

(1a)

Surova nafta ostaja eden najpomembnejših primarnih virov energije in tako bo še prihodnja desetletja. Istočasno pa bo za države članice postalo vse težje zagotoviti stalno zalogo surove nafte po sprejemljivi ceni.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| (2) | Naraščajoča koncentracija proizvodnje, zmanjšanje zalog nafte in
  povečana
  svetovna poraba naftnih derivatov povečujejo nevarnost težav z oskrbo. |
| --- | --- |

(2)

Naraščajoča koncentracija proizvodnje, zmanjšanje zalog nafte in
  povečana
  svetovna poraba naftnih derivatov povečujejo nevarnost težav z oskrbo.

| (2) | Naraščajoča koncentracija proizvodnje, zmanjšanje zalog nafte in
  rastoča
  svetovna poraba naftnih derivatov
  resno
  povečujejo nevarnost težav z oskrbo. |
| --- | --- |

(2)

Naraščajoča koncentracija proizvodnje, zmanjšanje zalog nafte in
  rastoča
  svetovna poraba naftnih derivatov
  resno
  povečujejo nevarnost težav z oskrbo.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Poleg vzpostavitve ugodnih razmer za naložbe v iskanje in izkoriščanje zalog nafte v Evropski uniji in zunaj nje, ki so bistvenega pomena za dolgoročno zagotavljanje zalog nafte, je ustvarjanje zalog nafte zanesljivo sredstvo za premostitev kratkotrajnih motenj pri oskrbi. |
| --- | --- |

(2a)

Poleg vzpostavitve ugodnih razmer za naložbe v iskanje in izkoriščanje zalog nafte v Evropski uniji in zunaj nje, ki so bistvenega pomena za dolgoročno zagotavljanje zalog nafte, je ustvarjanje zalog nafte zanesljivo sredstvo za premostitev kratkotrajnih motenj pri oskrbi.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 b (novo)

| (2b) | Raven odvisnosti držav članic od uvoza nafte za zadovoljevanje njihovih potreb po energiji je izjemno visoka. |
| --- | --- |

(2b)

Raven odvisnosti držav članic od uvoza nafte za zadovoljevanje njihovih potreb po energiji je izjemno visoka.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Evropska unija je svetovni akter, zato bi morala biti njena politika glede krepitve zanesljivosti pri oskrbi z energijo del ciljev njene politike v odnosih z državami kandidatkami in sosednjimi državami. |
| --- | --- |

(4a)

Evropska unija je svetovni akter, zato bi morala biti njena politika glede krepitve zanesljivosti pri oskrbi z energijo del ciljev njene politike v odnosih z državami kandidatkami in sosednjimi državami.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Komisija bi morala zagotoviti, da je pri odločitvah in ukrepih, ki jih sprejme Evropska unija po posvetovanju z Mednarodno agencijo za energijo, pod enakimi pogoji vključenih osem držav članic, ki niso članice te agencije

   (1)

  . |
| --- | --- |

(4b)

Komisija bi morala zagotoviti, da je pri odločitvah in ukrepih, ki jih sprejme Evropska unija po posvetovanju z Mednarodno agencijo za energijo, pod enakimi pogoji vključenih osem držav članic, ki niso članice te agencije

   (1)

  .

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Komisija bi morala ustrezno predstavljati in podpirati interese držav članic, ki niso članice Mednarodne agencije za energijo. |
| --- | --- |

(5a)

Komisija bi morala ustrezno predstavljati in podpirati interese držav članic, ki niso članice Mednarodne agencije za energijo.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| (7) | Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 8. in 9. marca 2007 kažejo, da je vedno bolj pomembno in nujno, da Skupnost vzpostavi celostno energetsko politiko ter združi ukrepe, ki se uporabljajo na evropski ravni in na ravni držav članic. Zato je bistveno zbližati

  mehanizme
  za skladiščenje, ki se uporabljajo v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(7)

Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 8. in 9. marca 2007 kažejo, da je vedno bolj pomembno in nujno, da Skupnost vzpostavi celostno energetsko politiko ter združi ukrepe, ki se uporabljajo na evropski ravni in na ravni držav članic. Zato je bistveno zbližati

  mehanizme
  za skladiščenje, ki se uporabljajo v različnih državah članicah.

| (7) | Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 8. in 9. marca 2007 kažejo, da je vedno bolj pomembno in nujno, da Skupnost vzpostavi celostno energetsko politiko ter združi ukrepe, ki se uporabljajo na evropski ravni in na ravni držav članic. Zato je bistveno zagotoviti

  združljivost različnih mehanizmov
  za skladiščenje, ki se uporabljajo v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(7)

Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 8. in 9. marca 2007 kažejo, da je vedno bolj pomembno in nujno, da Skupnost vzpostavi celostno energetsko politiko ter združi ukrepe, ki se uporabljajo na evropski ravni in na ravni držav članic. Zato je bistveno zagotoviti

  združljivost različnih mehanizmov
  za skladiščenje, ki se uporabljajo v različnih državah članicah.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 15. in 16. oktobra 2008 poudarjajo željo Unije po vzpostavitvi mehanizmov za solidarnost med državami članicami v primeru motenj pri oskrbi z energijo in predlagajo vzpostavitev vseh instrumentov, ki so za to potrebni. Učinkovit sistem za vzdrževanje zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov, usklajen na ravni Skupnosti, je prav tako pomemben dejavnik pri prenašanju načela energetske solidarnosti v prakso. |
| --- | --- |

(7a)

Sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 15. in 16. oktobra 2008 poudarjajo željo Unije po vzpostavitvi mehanizmov za solidarnost med državami članicami v primeru motenj pri oskrbi z energijo in predlagajo vzpostavitev vseh instrumentov, ki so za to potrebni. Učinkovit sistem za vzdrževanje zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov, usklajen na ravni Skupnosti, je prav tako pomemben dejavnik pri prenašanju načela energetske solidarnosti v prakso.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| (8) | Razpoložljivost zalog nafte in zaščita dobave energije sta bistvena dejavnika javne varnosti držav članic in Skupnosti. Obstoj osrednjih organov ali služb za skladiščenje v Skupnosti
  omogoča približevanje k tem ciljem
  .
  Da bi različnim zadevnim

  državam članicam
  omogočili
  kar najboljšo uporabo njihovega nacionalnega prava za opredelitev statusa njihovega osrednjega organa za skladiščenje, hkrati pa
  ublažili
  finančno breme končnih uporabnikov za dejavnosti skladiščenja, v okoliščinah, ko lahko kateri koli osrednji organ ali služba, ustanovljena v ta namen, zaloge nafte skladišči kjerkoli v Skupnosti
  , zadostuje prepoved pridobitvenega namena
  . |
| --- | --- |

(8)

Razpoložljivost zalog nafte in zaščita dobave energije sta bistvena dejavnika javne varnosti držav članic in Skupnosti. Obstoj osrednjih organov ali služb za skladiščenje v Skupnosti
  omogoča približevanje k tem ciljem
  .
  Da bi različnim zadevnim

  državam članicam
  omogočili
  kar najboljšo uporabo njihovega nacionalnega prava za opredelitev statusa njihovega osrednjega organa za skladiščenje, hkrati pa
  ublažili
  finančno breme končnih uporabnikov za dejavnosti skladiščenja, v okoliščinah, ko lahko kateri koli osrednji organ ali služba, ustanovljena v ta namen, zaloge nafte skladišči kjerkoli v Skupnosti
  , zadostuje prepoved pridobitvenega namena
  .

| (8) | Razpoložljivost zalog nafte in zaščita dobave energije sta bistvena dejavnika javne varnosti držav članic in Skupnosti. Obstoj osrednjih organov ali služb za skladiščenje v Skupnosti
  bi lahko prispeval k stroškovno učinkovitemu doseganju teh ciljev.

  Državam članicam
  bi bilo treba omogočiti
  kar najboljšo uporabo njihovega nacionalnega prava za opredelitev statusa njihovega osrednjega organa za skladiščenje
  in pogojev, pod katerimi skladiščenje prenesejo na druge države članice ali druge organe za skladiščenje
  , hkrati pa
  ublažiti
  finančno breme končnih uporabnikov za dejavnosti skladiščenja, v okoliščinah, ko lahko kateri koli osrednji organ ali služba, ustanovljena v ta namen,zaloge nafte skladišči kjerkoli v Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Razpoložljivost zalog nafte in zaščita dobave energije sta bistvena dejavnika javne varnosti držav članic in Skupnosti. Obstoj osrednjih organov ali služb za skladiščenje v Skupnosti
  bi lahko prispeval k stroškovno učinkovitemu doseganju teh ciljev.

  Državam članicam
  bi bilo treba omogočiti
  kar najboljšo uporabo njihovega nacionalnega prava za opredelitev statusa njihovega osrednjega organa za skladiščenje
  in pogojev, pod katerimi skladiščenje prenesejo na druge države članice ali druge organe za skladiščenje
  , hkrati pa
  ublažiti
  finančno breme končnih uporabnikov za dejavnosti skladiščenja, v okoliščinah, ko lahko kateri koli osrednji organ ali služba, ustanovljena v ta namen,zaloge nafte skladišči kjerkoli v Skupnosti.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Da bi olajšale finančno breme za končne uporabnike, bi države članice morale poskrbeti za tesno sodelovanje med osrednjimi organi za vzdrževanje zalog ter za vzpostavitev regionalnih organov za vzdrževanje zalog. |
| --- | --- |

(8a)

Da bi olajšale finančno breme za končne uporabnike, bi države članice morale poskrbeti za tesno sodelovanje med osrednjimi organi za vzdrževanje zalog ter za vzpostavitev regionalnih organov za vzdrževanje zalog.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| (9) | Ob upoštevanju ciljev zakonodaje Skupnosti glede zalog nafte, morebitnih dodatnih skrbi nekaterih držav članic v zvezi z varnostjo in želje po povečanju strogosti in preglednosti mehanizmov solidarnosti med državami članicami je treba področje dejavnosti osrednjih organov, ki delujejo brez posrednika, omejiti na nacionalno ozemlje. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju ciljev zakonodaje Skupnosti glede zalog nafte, morebitnih dodatnih skrbi nekaterih držav članic v zvezi z varnostjo in želje po povečanju strogosti in preglednosti mehanizmov solidarnosti med državami članicami je treba področje dejavnosti osrednjih organov, ki delujejo brez posrednika, omejiti na nacionalno ozemlje.

črtano

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| (12) | Zaradi potreb, povezanih z vzpostavljanjem politik za izredne razmere,
  zbliževanja
  nacionalnih mehanizmov za skladiščenje in potrebe po zagotavljanju boljšega pregleda nad ravnmi zalog zlasti v primeru krize, morajo imeti države članice
  in Skupnost
  na voljo sredstva za okrepljeni nadzor nad zalogami. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi potreb, povezanih z vzpostavljanjem politik za izredne razmere,
  zbliževanja
  nacionalnih mehanizmov za skladiščenje in potrebe po zagotavljanju boljšega pregleda nad ravnmi zalog zlasti v primeru krize, morajo imeti države članice
  in Skupnost
  na voljo sredstva za okrepljeni nadzor nad zalogami.

| (12) | Zaradi potreb, povezanih z vzpostavljanjem politik za izredne razmere,
  zagotavljanja združljivosti
  nacionalnih mehanizmov za skladiščenje in potrebe po zagotavljanju boljšega pregleda nad ravnmi zalog zlasti v primeru krize, morajo imeti države članice na voljo sredstva za okrepljeni nadzor nad zalogami. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi potreb, povezanih z vzpostavljanjem politik za izredne razmere,
  zagotavljanja združljivosti
  nacionalnih mehanizmov za skladiščenje in potrebe po zagotavljanju boljšega pregleda nad ravnmi zalog zlasti v primeru krize, morajo imeti države članice na voljo sredstva za okrepljeni nadzor nad zalogami.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Državam članicam bi morala biti omogočena zadostna prožnost pri izbiri ureditve vzdrževanja zalog, ki je najprimernejša za njihove geografske in organizacijske značilnosti, vendar bi bilo treba vseeno vzpostaviti vse potrebne mehanizme, da se omogoči, da ima Komisija vedno dostop do natančnih in zanesljivih podatkov o količini zalog. |
| --- | --- |

(12a)

Državam članicam bi morala biti omogočena zadostna prožnost pri izbiri ureditve vzdrževanja zalog, ki je najprimernejša za njihove geografske in organizacijske značilnosti, vendar bi bilo treba vseeno vzpostaviti vse potrebne mehanizme, da se omogoči, da ima Komisija vedno dostop do natančnih in zanesljivih podatkov o količini zalog.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 b (novo)

| (12b) | Treba bi bilo okrepiti vlogo držav članic pri vzdrževanju obveznih zalog nafte in upravljanju z njimi v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(12b)

Treba bi bilo okrepiti vlogo držav članic pri vzdrževanju obveznih zalog nafte in upravljanju z njimi v nujnih primerih.

Sprememba 17

Predlog Direktive

Uvodna izjava 14

| (14) | Da bi prispevali k večji varnosti oskrbe v Skupnosti, bi morale zaloge
  , ki jih imajo v lasti države članice ali osrednji organi, t. i. “posebne zaloge”, vzpostavljene na podlagi odločitev, ki so jih sprejele države članice, ustrezati dejanskim potrebam v primeru krize
  . Poleg tega je potrebno, da imajo lasten pravni status, ki zagotavlja njihovo absolutno razpoložljivost v primeru krize. Zato bi morale zadevne države članice paziti, da se sprejmejo potrebni ukrepi, da se zadevne zaloge brezpogojno zaščitijo pred vsemi ukrepi prisilne izvršbe. |
| --- | --- |

(14)

Da bi prispevali k večji varnosti oskrbe v Skupnosti, bi morale zaloge
  , ki jih imajo v lasti države članice ali osrednji organi, t. i. “posebne zaloge”, vzpostavljene na podlagi odločitev, ki so jih sprejele države članice, ustrezati dejanskim potrebam v primeru krize
  . Poleg tega je potrebno, da imajo lasten pravni status, ki zagotavlja njihovo absolutno razpoložljivost v primeru krize. Zato bi morale zadevne države članice paziti, da se sprejmejo potrebni ukrepi, da se zadevne zaloge brezpogojno zaščitijo pred vsemi ukrepi prisilne izvršbe.

| (14) | Da bi prispevali k večji varnosti oskrbe v Skupnosti, bi morale
  razpoložljive
  zaloge
  v skladu s to direktivo zadoščati vsaj za porabo v predpisanem obdobju
  . Poleg tega bi bilo treba, da imajo lasten pravni status, ki zagotavlja njihovo absolutno razpoložljivost v primeru krize. Zato bi morale zadevne države članice paziti, da se sprejmejo potrebni ukrepi, da se zadevne zaloge brezpogojno zaščitijo pred vsemi ukrepi prisilne izvršbe. |
| --- | --- |

(14)

Da bi prispevali k večji varnosti oskrbe v Skupnosti, bi morale
  razpoložljive
  zaloge
  v skladu s to direktivo zadoščati vsaj za porabo v predpisanem obdobju
  . Poleg tega bi bilo treba, da imajo lasten pravni status, ki zagotavlja njihovo absolutno razpoložljivost v primeru krize. Zato bi morale zadevne države članice paziti, da se sprejmejo potrebni ukrepi, da se zadevne zaloge brezpogojno zaščitijo pred vsemi ukrepi prisilne izvršbe.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| (15) | Količine, ki bi jih morali imeti v lasti ti osrednji organi ali države članice, bi morale biti na tej stopnji določene na ravni, ki jo neodvisno in prostovoljno določi vsaka od zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(15)

Količine, ki bi jih morali imeti v lasti ti osrednji organi ali države članice, bi morale biti na tej stopnji določene na ravni, ki jo neodvisno in prostovoljno določi vsaka od zadevnih držav članic.

| (15) | Količine, ki bi jih morali imeti v lasti ti osrednji organi ali države članice, bi morale biti na tej stopnji določene na ravni, ki jo
  vnaprej
  neodvisno in prostovoljno določi vsaka od zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(15)

Količine, ki bi jih morali imeti v lasti ti osrednji organi ali države članice, bi morale biti na tej stopnji določene na ravni, ki jo
  vnaprej
  neodvisno in prostovoljno določi vsaka od zadevnih držav članic.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 18

| (18) | Zdi se, da pogostost povzetka o zalogah in rok za njegovo predložitev, kot to določa Direktiva 2006/67/ES, nista usklajena z različnimi sistemi zalog nafte, vzpostavljenimi v drugih delih sveta. V resoluciji o makroekonomskih posledicah višjih cen energije je Evropski parlament izrazil podporo sprejetju pogostejšega obveščanja. |
| --- | --- |

(18)

Zdi se, da pogostost povzetka o zalogah in rok za njegovo predložitev, kot to določa Direktiva 2006/67/ES, nista usklajena z različnimi sistemi zalog nafte, vzpostavljenimi v drugih delih sveta. V resoluciji o makroekonomskih posledicah višjih cen energije je Evropski parlament izrazil podporo sprejetju pogostejšega obveščanja.

| (18) | Zdi se, da pogostost povzetka o zalogah in rok za njegovo predložitev, kot to določa Direktiva 2006/67/ES, nista usklajena z različnimi sistemi zalog nafte, vzpostavljenimi v drugih delih sveta. V resoluciji o makroekonomskih posledicah višjih cen energije je Evropski parlament izrazil podporo sprejetju pogostejšega obveščanja.
  Istočasno je treba zagotoviti, da so podatki točni ter da jih ni treba tedensko ali mesečno popravljati, kar se v Evropski uniji pogosto dogaja. |
| --- | --- |

(18)

Zdi se, da pogostost povzetka o zalogah in rok za njegovo predložitev, kot to določa Direktiva 2006/67/ES, nista usklajena z različnimi sistemi zalog nafte, vzpostavljenimi v drugih delih sveta. V resoluciji o makroekonomskih posledicah višjih cen energije je Evropski parlament izrazil podporo sprejetju pogostejšega obveščanja.
  Istočasno je treba zagotoviti, da so podatki točni ter da jih ni treba tedensko ali mesečno popravljati, kar se v Evropski uniji pogosto dogaja.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| (21) | Isti cilji tudi narekujejo, da se sestavljanje in sporočanje statističnih podatkov razširi tudi na druge zaloge, ne le na varnostne in posebne zaloge, in da se določi, da se ti podatki predložijo
  tedensko
  . |
| --- | --- |

(21)

Isti cilji tudi narekujejo, da se sestavljanje in sporočanje statističnih podatkov razširi tudi na druge zaloge, ne le na varnostne in posebne zaloge, in da se določi, da se ti podatki predložijo
  tedensko
  .

| (21) | Isti cilji tudi narekujejo, da se sestavljanje in sporočanje statističnih podatkov razširi tudi na druge zaloge, ne le na varnostne in posebne zaloge, in da se določi, da se ti podatki predložijo
  mesečno
  .
  Ob upoštevanju rezultatov študije izvedljivosti, namenjeno preverjanju učinkovitost tedenskega poročanja o komercialnih zalogah nafte, bi Komisija morala imeti pooblastila, da od držav članic zahteva, naj te podatke predložijo tedensko, če se lahko zagotovi, da bodo potrebne zgolj minimalne prilagoditve, in če to omogoča bistvene prednosti pri preglednosti trga. |
| --- | --- |

(21)

Isti cilji tudi narekujejo, da se sestavljanje in sporočanje statističnih podatkov razširi tudi na druge zaloge, ne le na varnostne in posebne zaloge, in da se določi, da se ti podatki predložijo
  mesečno
  .
  Ob upoštevanju rezultatov študije izvedljivosti, namenjeno preverjanju učinkovitost tedenskega poročanja o komercialnih zalogah nafte, bi Komisija morala imeti pooblastila, da od držav članic zahteva, naj te podatke predložijo tedensko, če se lahko zagotovi, da bodo potrebne zgolj minimalne prilagoditve, in če to omogoča bistvene prednosti pri preglednosti trga.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 23

| (23) | Razlike in napake se lahko pojavijo pri podatkih, sporočenih Komisiji. Osebam, ki jih zaposlujejo ali pooblastijo službe Komisije, mora biti torej omogočeno preveriti dejanske zaloge in dokumente, na katere se sklicujejo organi držav članic. |
| --- | --- |

(23)

Razlike in napake se lahko pojavijo pri podatkih, sporočenih Komisiji. Osebam, ki jih zaposlujejo ali pooblastijo službe Komisije, mora biti torej omogočeno preveriti dejanske zaloge in dokumente, na katere se sklicujejo organi držav članic.

| (23) | Razlike in napake se lahko pojavijo pri podatkih, sporočenih Komisiji. Osebam, ki jih zaposlujejo ali pooblastijo službe Komisije, mora biti torej
  v primeru utemeljenega suma
  omogočeno
  skupaj z določenimi nadzornimi organi države članice
  preveriti dejanske zaloge in dokumente, na katere se sklicujejo organi držav članic. |
| --- | --- |

(23)

Razlike in napake se lahko pojavijo pri podatkih, sporočenih Komisiji. Osebam, ki jih zaposlujejo ali pooblastijo službe Komisije, mora biti torej
  v primeru utemeljenega suma
  omogočeno
  skupaj z določenimi nadzornimi organi države članice
  preveriti dejanske zaloge in dokumente, na katere se sklicujejo organi držav članic.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 25

| (25) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah ureja Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v Komisiji pa Uredba št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.
  Ta akta zlasti zahtevata, da je obdelava osebnih podatkov upravičena z zakonitim ciljem in da se osebni podatki, zbrani naključno, takoj izbrišejo. |
| --- | --- |

(25)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah ureja Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v Komisiji pa Uredba št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.
  Ta akta zlasti zahtevata, da je obdelava osebnih podatkov upravičena z zakonitim ciljem in da se osebni podatki, zbrani naključno, takoj izbrišejo.

| (25) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v Komisiji pa Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.
  Določbe te direktive ne posegajo v določbe Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(25)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v državah članicah ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v Komisiji pa Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov.
  Določbe te direktive ne posegajo v določbe Direktive 95/46/ES in Uredbe (ES) št. 45/2001.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 29

| (29) | Ker za posebne zaloge ni enotnega obveznega minimalnega obsega na ravni Skupnosti in glede na število novih mehanizmov, ki jih prinaša ta direktiva, bi morala biti uporaba te direktive predmet ocene
  relativno hitro
  po začetku njene veljavnosti. |
| --- | --- |

(29)

Ker za posebne zaloge ni enotnega obveznega minimalnega obsega na ravni Skupnosti in glede na število novih mehanizmov, ki jih prinaša ta direktiva, bi morala biti uporaba te direktive predmet ocene
  relativno hitro
  po začetku njene veljavnosti.

| (29) | Ker za posebne zaloge ni enotnega obveznega minimalnega obsega na ravni Skupnosti
  in ob upoštevanju študije, ki je v izdelavi, o stroških in koristih ukrepov za povečanje preglednosti naftnega trga, zlasti s tedenskim poročanjem o komercialnih zalogah nafte,
  in glede na število novih mehanizmov, ki jih prinaša ta direktiva, bi morala biti uporaba te direktive predmet ocene
  najpozneje v treh letih
  po začetku njene veljavnosti. |
| --- | --- |

(29)

Ker za posebne zaloge ni enotnega obveznega minimalnega obsega na ravni Skupnosti
  in ob upoštevanju študije, ki je v izdelavi, o stroških in koristih ukrepov za povečanje preglednosti naftnega trga, zlasti s tedenskim poročanjem o komercialnih zalogah nafte,
  in glede na število novih mehanizmov, ki jih prinaša ta direktiva, bi morala biti uporaba te direktive predmet ocene
  najpozneje v treh letih
  po začetku njene veljavnosti.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka e

| (e) | “dejanska mednarodna odločba o dajanju zalog v promet” pomeni vsako veljavno odločbo upravnega odbora Mednarodne agencije za energijo, katere namen je zagotoviti dajanje zalog nafte ali naftnih derivatov države članice v promet; |
| --- | --- |

(e)

“dejanska mednarodna odločba o dajanju zalog v promet” pomeni vsako veljavno odločbo upravnega odbora Mednarodne agencije za energijo, katere namen je zagotoviti dajanje zalog nafte ali naftnih derivatov države članice v promet;

| (e) | “dejanska mednarodna odločba o dajanju zalog v promet” pomeni vsako veljavno odločbo upravnega odbora Mednarodne agencije za energijo, katere namen je zagotoviti dajanje zalog nafte ali naftnih derivatov države članice
  Mednarodne agencije za energijo
  v promet; |
| --- | --- |

(e)

“dejanska mednarodna odločba o dajanju zalog v promet” pomeni vsako veljavno odločbo upravnega odbora Mednarodne agencije za energijo, katere namen je zagotoviti dajanje zalog nafte ali naftnih derivatov države članice
  Mednarodne agencije za energijo
  v promet;

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 2 – pododstavek 1 – točka l a (novo)

| (la) | “izredne razmere” so okoliščine, v katerih pride do večjih motenj pri oskrbi s surovo nafto ali naftnimi derivati; |
| --- | --- |

(la)

“izredne razmere” so okoliščine, v katerih pride do večjih motenj pri oskrbi s surovo nafto ali naftnimi derivati;

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 4

4.   Načini in metode izračunavanja obveznosti skladiščenja iz tega člena se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 24(2).

4.   Načini in metode izračunavanja obveznosti skladiščenja iz tega člena se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 24(2)
  ter po posvetovanju s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi
  .

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3

3.   Načini in metode izračunavanja zalog, navedenih v odstavkih 1 in 2, se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 24(2).

3.   Načini in metode izračunavanja zalog, navedenih v odstavkih 1 in 2, se lahko spremenijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 24(2)
  ter po posvetovanju s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi
  .

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Države članice trajno zagotavljajo fizično dostopnost in razpoložljivost varnostnih ter posebnih zalog v smislu člena 9 na njihovem nacionalnem ozemlju. Vzpostavijo sistem za identifikacijo, evidentiranje zalog ter nadzor nad njimi, in sicer tako, da kadar koli omogočijo njihovo preverjanje. Za varnostne in posebne zaloge, ki so del zalog, ki jih vzdržujejo gospodarski subjekti ali ki spadajo k takim zalogam, se mora voditi ločeno evidentiranje.

1.   Države članice trajno zagotavljajo fizično dostopnost in razpoložljivost varnostnih ter posebnih zalog v smislu člena 9 na njihovem nacionalnem ozemlju. Vzpostavijo sistem za identifikacijo, evidentiranje zalog ter nadzor nad njimi, in sicer tako, da kadar koli omogočijo njihovo preverjanje.
  Ti sistemi se vzpostavijo s predhodnim soglasjem Komisije.
  Za varnostne in posebne zaloge, ki so del zalog, ki jih vzdržujejo gospodarski subjekti ali ki spadajo k takim zalogam, se mora voditi ločeno evidentiranje.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Vsaka država članica sestavi podroben, redno posodabljan register vseh varnostnih zalog, ki se vzdržujejo zanjo in ki ne predstavljajo posebnih zalog v smislu člena 9. Ta register vsebuje predvsem
  vse
  informacije
  , ki omogočajo ugotovitev natančne lokacije zadevnih zalog, njihovih količin, lastnika, pa tudi natančno značilnost
  glede na kategorije, opredeljene v prvem odstavku točke 3.1 Priloge C Uredbe (ES) št. ****** Evropskega parlamenta in Sveta z dne *********** o statistiki energetike.

1.   Vsaka država članica sestavi podroben, redno posodabljan register vseh varnostnih zalog, ki se vzdržujejo zanjo in ki ne predstavljajo posebnih zalog v smislu člena 9. Ta register vsebuje predvsem informacije
  o skladišču, rafineriji ali objektu za skladiščenje, kjer se nahajajo zadevne zaloge, njihovi količini, lastniku, pa tudi natančni značilnosti
  glede na kategorije, opredeljene v prvem odstavku točke 3.1 Priloge C Uredbe (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne22. oktobra 2008o statistiki energetike (2).

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 2

Zadevna država članica Komisiji posreduje kopijo registra obstoječih zalog zadnji dan vsakega koledarskega leta v
  tridesetih dneh
  po koledarskem letu, na katerega se podatki nanašajo.

Zadevna država članica Komisiji posreduje kopijo registra obstoječih zalog zadnji dan vsakega koledarskega leta v
  45 dneh
  po koledarskem letu, na katerega se podatki nanašajo.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 3 a (novo)

Komisija zagotovi zaupnost posameznih podatkov v registrih.

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 – pododstavek 2 a (novo)

V primeru, da se s pogodbenim pooblastilom naložijo obveznosti državam članicam, na ozemlju katerih se nahajajo te zaloge, ali osrednjemu organu za skladiščenje, ki ga ustanovi ta država članica, vsebuje pooblastilo določbe, ki opredeljujejo:

| (a) | odgovornosti države članice ali osrednjega organa za skladiščenje za zagotavljanje točnih podatkov o ravni zalog v vsakem trenutku; |
| --- | --- |

(a)

odgovornosti države članice ali osrednjega organa za skladiščenje za zagotavljanje točnih podatkov o ravni zalog v vsakem trenutku;

| (b) | časovni okvir za posredovanje varnostnih zalog, ki so pridobljene, vzpostavljene, vzdrževane ali upravljane na njenem ozemlju, državi članici, ki jo je pooblastila za te naloge; |
| --- | --- |

(b)

časovni okvir za posredovanje varnostnih zalog, ki so pridobljene, vzpostavljene, vzdrževane ali upravljane na njenem ozemlju, državi članici, ki jo je pooblastila za te naloge;

| (c) | učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni v primeru, da država članica ali osrednji organ za skladiščenje ne izpolnjujeta pogojev iz pogodbenega pooblastila. |
| --- | --- |

(c)

učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni v primeru, da država članica ali osrednji organ za skladiščenje ne izpolnjujeta pogojev iz pogodbenega pooblastila.

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4 – točka b

| (b) | vsaj
  šest mesecev
  vnaprej objavi pogoje, pod katerimi nudi svoje storitve gospodarskim subjektom. |
| --- | --- |

(b)

vsaj
  šest mesecev
  vnaprej objavi pogoje, pod katerimi nudi svoje storitve gospodarskim subjektom.

| (b) | vsaj
  tri mesece
  vnaprej objavi pogoje, pod katerimi nudi svoje storitve gospodarskim subjektom. |
| --- | --- |

(b)

vsaj
  tri mesece
  vnaprej objavi pogoje, pod katerimi nudi svoje storitve gospodarskim subjektom.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| (b) | enega ali več drugih osrednjih organov za skladiščenje, ki lahko vzdržujejo take zaloge, ali |
| --- | --- |

(b)

enega ali več drugih osrednjih organov za skladiščenje, ki lahko vzdržujejo take zaloge, ali

| (b) | enega ali več drugih osrednjih organov za skladiščenje, ki lahko vzdržujejo take zaloge,
  če je sklenjen sporazum med zadevno državo članico in državami članicami, ki bodo vzdrževale zaloge,
  ali |
| --- | --- |

(b)

enega ali več drugih osrednjih organov za skladiščenje, ki lahko vzdržujejo take zaloge,
  če je sklenjen sporazum med zadevno državo članico in državami članicami, ki bodo vzdrževale zaloge,
  ali

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Vsaka država članica se lahko
  nepreklicno
  zaveže za vzdrževanje minimalnih zalog nafte, določenih s številom dni porabe, ob upoštevanju pogojev iz tega člena (v nadaljnjem besedilu: posebne zaloge).

1.   Vsaka država članica se lahko zaveže za vzdrževanje minimalnih zalog nafte, določenih s številom dni porabe, ob upoštevanju pogojev iz tega člena (v nadaljnjem besedilu: posebne zaloge).

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 3 – uvodni del

3.   Posebne zaloge se nanašajo izključno na kategorije naslednjih derivatov, kot so opredeljeni v točki 4 Priloge B k Uredbi št.
  ****** Evropskega parlamenta in Sveta z dne ****** o statistiki energetike
  :

3.   Posebne zaloge se
  lahko
  nanašajo izključno na kategorije naslednjih derivatov,
  ki morajo biti v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti v zvezi s standardi goriva in varstvom okolja,
  kot so opredeljeni v točki 4 Priloge B k Uredbi (ES) št.
  1099/2008
  :

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 5 – pododstavek 1

5.   Vsaka država članica, ki se je odločila vzdrževati posebne zaloge, Komisiji posreduje obvestilo, ki se objavi v Uradnem listu Evropske unije in v katerem se navede trajna raven posebnih zalog za vsako od kategorij, za katerih vzdrževanje se
  nepreklicno
  zavezuje. Tako priglašen obvezni minimalni obseg je edini in se uporablja na isti način pri vseh kategorijah posebnih zalog, ki jih uporablja država članica.

5.   Vsaka država članica, ki se je odločila vzdrževati posebne zaloge, Komisiji posreduje obvestilo, ki se objavi v Uradnem listu Evropske unije in v katerem se navede trajna raven posebnih zalog za vsako od kategorij, za katerih vzdrževanje se zavezuje
  , in obdobje, za katero se zavezuje
  . Tako priglašen obvezni minimalni obseg je edini in se uporablja na isti način pri vseh kategorijah posebnih zalog, ki jih uporablja država članica.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Vsaka država članica sestavi podroben register, ki ga redno posodablja z vsemi posebnimi zalogami, ki jih ima na svojem ozemlju. Ta register vsebuje predvsem
  vse
  podatke
  , ki omogočajo ugotovitev natančne lokacije zadevnih zalog
  .

1.   Vsaka država članica sestavi podroben register, ki ga redno
  mesečno
  posodablja z vsemi posebnimi zalogami, ki jih ima na svojem ozemlju. Ta register vsebuje predvsem podatke
  o skladišču, rafineriji ali objektu za skladiščenje, kjer se zadevne zaloge nahajajo
  .

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

Država članica posreduje Komisiji kopijo registra v
  osmih
  dneh po prejemu katere koli zahteve služb Komisije, postavljene v
  desetih
  letih po datumu, na katerega se nanašajo zahtevani podatki.

Država članica posreduje Komisiji kopijo registra v
  desetih delovnih
  dneh po prejemu katere koli zahteve služb Komisije, postavljene v
  treh
  letih po datumu, na katerega se nanašajo zahtevani podatki.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1 a (novo)

Vsak dogovor med državami članicami in osrednjim organom za skladiščenje vsebuje določbe, ki opredeljujejo:

| (a) | odgovornosti države članice ali osrednjega organa za skladiščenje za zagotavljanje točnih podatkov o ravni zalog v vsakem trenutku; |
| --- | --- |

(a)

odgovornosti države članice ali osrednjega organa za skladiščenje za zagotavljanje točnih podatkov o ravni zalog v vsakem trenutku;

| (b) | časovni okvir za posredovanje varnostnih zalog, ki so pridobljene, vzpostavljene, vzdrževane ali upravljane na njenem ozemlju, državi članici, ki jo je pooblastila za te naloge; |
| --- | --- |

(b)

časovni okvir za posredovanje varnostnih zalog, ki so pridobljene, vzpostavljene, vzdrževane ali upravljane na njenem ozemlju, državi članici, ki jo je pooblastila za te naloge;

| (c) | učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni v primeru, da država članica ali osrednji organ za skladiščenje ne izpolnjujeta pogojev iz pogodbenega pooblastila. |
| --- | --- |

(c)

učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni v primeru, da država članica ali osrednji organ za skladiščenje ne izpolnjujeta pogojev iz pogodbenega pooblastila.

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 15

1.   Države članice Komisiji posredujejo
  tedensko
  statistično poročilo o količini komercialnih zalog na svojem nacionalnem ozemlju. Pri tem pazijo na zaščito občutljivega značaja podatkov in ne omenjajo imen lastnikov zadevnih zalog.

1.   Države članice Komisiji posredujejo
  mesečno
  statistično poročilo o količini komercialnih zalog na svojem nacionalnem ozemlju. Pri tem pazijo na zaščito občutljivega značaja podatkov in ne omenjajo imen lastnikov zadevnih zalog.

2.   Komisija objavi
  tedensko
  statistično poročilo o komercialnih zalogah v Skupnosti na podlagi poročil, ki so jih posredovale države članice, pri čemer uporabi skupne ravni.

2.   Komisija objavi
  mesečno
  statistično poročilo o komercialnih zalogah v Skupnosti na podlagi poročil, ki so jih posredovale države članice, pri čemer uporabi skupne ravni.

3.   Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 24(2) sprejme podrobno ureditev uporabe odstavkov 1 in 2.

3.   Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 24(2) sprejme podrobno ureditev uporabe odstavkov 1 in 2.

3a.
     
  V skladu z oceno iz člena 23 lahko Komisija od držav članic zahteva tedensko (namesto mesečnega) statistično poročilo o količini komercialnih zalog, če temeljita raziskava o izvedljivosti in učinkovitosti tedenskih statističnih poročil pokaže, da taka poročila omogočajo bistvene prednosti pri preglednosti trga ter da za podatke, pridobljene za ta poročila, niso potrebni kasnejši večji popravki.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 1

1.   Službe Komisije
  lahko kadar koli
  odločijo, da v državah članicah izvedejo nadzorne ukrepe v zvezi z varnostnimi in posebnimi zalogami. Službe Komisije lahko med pripravami teh nadzorov prosijo za nasvet koordinacijsko skupino.

1.   
  Če obstaja utemeljen sum, lahko
  službe Komisije odločijo, da v državah članicah izvedejo nadzorne ukrepe v zvezi z varnostnimi in posebnimi zalogami. Službe Komisije lahko med pripravami teh nadzorov prosijo za nasvet koordinacijsko skupino.

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 2

2.   Cilji nadzornih ukrepov iz odstavka 1 ne vključujejo
  zbiranja
  osebnih podatkov. Osebni podatki, ki bi jih našli ali nanje naleteli med nadzori, se ne zbirajo in ne upoštevajo ter se, če so pridobljeni slučajno, takoj uničijo.

2.   Cilji nadzornih ukrepov iz odstavka 1 ne vključujejo
  obdelave
  osebnih podatkov. Osebni podatki, ki bi jih našli ali nanje naleteli med nadzori, se ne zbirajo in ne upoštevajo ter se, če so pridobljeni slučajno, takoj uničijo.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 4

4.   Države članice skrbijo, da med izvajanjem nadzornih ukrepov iz odstavka 1 osebe, odgovorne za vzdrževanje in upravljanje varnostnih in posebnih zalog na njihovem ozemlju, sodelujejo z osebami, ki jih zaposlijo ali

  pooblastijo

  službe Komisije.

4.   Države članice skrbijo, da med izvajanjem nadzornih ukrepov iz odstavka 1 osebe, odgovorne za vzdrževanje in upravljanje varnostnih in posebnih zalog na njihovem ozemlju, sodelujejo s

  pooblaščenimi

  uslužbenci ali predstavniki Komisije.

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 19 – odstavek 7

7.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje varstva podatkov, dokazil, poročil in dokumentov v zvezi z varnostnimi in posebnimi zalogami vsaj za obdobje
  desetih
  let.

7.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje varstva podatkov, dokazil, poročil in dokumentov v zvezi z varnostnimi in posebnimi zalogami vsaj za obdobje
  treh
  let.

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 21 – odstavka 3 in 4

3.   Kadar obstaja dejanska mednarodna odločitev o dajanju zalog v promet, lahko vsaka zadevna država članica uporablja svoje varnostne in posebne zaloge, da izpolni mednarodne obveznosti te odločitve. V tem primeru država članica takoj obvesti Komisijo, ki lahko skliče koordinacijsko skupino ali se po elektronski poti posvetuje z njenimi člani, da oceni učinke dajanja v promet.

3.   
  Komisija tesno sodeluje z drugimi mednarodnimi organizacijami, ki imajo pristojnost, da sprejmejo odločitev o sprostitvi zalog, in okrepi večstransko in dvostransko usklajevanje o teh zadevah po vsem svetu.
  Kadar obstaja dejanska mednarodna odločitev o dajanju zalog v promet, lahko vsaka zadevna država članica uporablja svoje varnostne in posebne zaloge, da izpolni mednarodne obveznosti te odločitve. V tem primeru država članica takoj obvesti Komisijo, ki lahko skliče koordinacijsko skupino ali se po elektronski poti posvetuje z njenimi člani, da oceni učinke dajanja v promet.

4.   Če pride do težav z oskrbo Skupnosti ali države članice s surovo nafto in naftnimi derivati, Komisija v najkrajšem možnem času na zahtevo države članice ali na lastno pobudo skliče koordinacijsko skupino. Koordinacijska skupina preuči položaj. Komisija ugotovi, ali obstaja velika motnja pri oskrbi.

4.   Če pride do težav z oskrbo Skupnosti ali države članice s surovo nafto in naftnimi derivati, Komisija v najkrajšem možnem času na zahtevo države članice ali na lastno pobudo skliče koordinacijsko skupino.
  Vsaka država članica zagotovi, da ima lahko predstavnika, osebno ali po elektronski poti, na sestanku koordinacijske skupine v roku 24 ur od sklica sestanka.
  Koordinacijska skupina preuči položaj
  na podlagi zaveze k načelu solidarnosti med državami članicami in objektivne ocene gospodarskih in družbenih vplivov

  ter da Komisija
  na podlagi ocene koordinacijske skupine
  ugotovi, ali obstaja velika motnja pri oskrbi.

Če se ugotovi velika motnja pri oskrbi, Komisija lahko dovoli popolno ali delno dajanje količin, ki so jih v ta namen predlagale zadevne države članice, v promet.

Če se ugotovi velika motnja pri oskrbi, Komisija lahko dovoli popolno ali delno dajanje količin, ki so jih v ta namen predlagale zadevne države članice, v promet.

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 23

V treh letih po začetku veljavnosti te direktive bo Komisija ocenila njeno uporabo in predvsem preučila, ali je primerno vsem državam članicam predpisati obvezne minimalne posebne zaloge.

V
  najpozneje
  treh letih po začetku veljavnosti te direktive bo Komisija ocenila njeno uporabo in predvsem preučila:

| (a) | ali so podatki o zalogah točni in posredovani pravočasno; |
| --- | --- |

(a)

ali so podatki o zalogah točni in posredovani pravočasno;

| (b) | ali je treba o ravni komercialnih zalog nafte poročati tedensko ali mesečno; |
| --- | --- |

(b)

ali je treba o ravni komercialnih zalog nafte poročati tedensko ali mesečno;

| (c) | ali je primerno vsem državam članicam predpisati obvezne minimalne posebne zaloge
  za daljše časovno obdobje
  . |
| --- | --- |

(c)

ali je primerno vsem državam članicam predpisati obvezne minimalne posebne zaloge
  za daljše časovno obdobje
  .

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 26 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 20XX. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi in to direktivo.

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 20XX
  razen tiste države članice, za katere v skladu s pogodbo o pristopu k Evropski uniji velja prehodno obdobje pri oblikovanju zalog nafte ali naftnih derivatov in za katere je rok za izvedbo datum, ko se konča prehodno obdobje.
  Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi in to direktivo.

Sprememba 49

Predlog direktive

Priloga III – odstavek 11

Države članice pri izračunu svojih zalog za
  10 %
  znižajo količine, izračunane v skladu z navedenim. To znižanje se uporabi za vse količine, ki se upoštevajo pri določenem izračunu.

Države članice pri izračunu svojih zalog za
  5 %
  znižajo količine, izračunane v skladu z navedenim. To znižanje se uporabi za vse količine, ki se upoštevajo pri določenem izračunu.

---

(1)  
  Bolgarija, Ciper, Estonija, Latvija, Litva, Malta, Romunija in Slovenija.

(2)  
  UL L 304, 14.11.2008, str. 1.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/174

---

Sreda, 22. april 2009Informacijsko omrežje za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) *

P6_TA(2009)0227

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Odločbe Sveta o informacijskem omrežju za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) (KOM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

2010/C 184 E/41

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0676),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES in člena 203 Pogodbe Euratom, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0399/2008),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju člena 51 in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0228/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | poziva Komisijo, naj po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, če Svet v zvezi s tem ne bo sprejel nobene odločitve, upošteva možnost člena 196 (civilna zaščita) kot pravne podlage za ta predlog ter po potrebi ponovno razmisli o predložitvi predloga Parlamentu; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, če Svet v zvezi s tem ne bo sprejel nobene odločitve, upošteva možnost člena 196 (civilna zaščita) kot pravne podlage za ta predlog ter po potrebi ponovno razmisli o predložitvi predloga Parlamentu;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| PREDLOG KOMISIJE | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog odločbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ ter v „solidarnostnem programu EU v zvezi s posledicami terorističnih groženj in napadov“, ki ga je sprejel decembra 2004, podprl namero Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji (1). |

PREDLOG KOMISIJE

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog odločbe

Uvodna izjava 1

(1)

Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ ter v „solidarnostnem programu EU v zvezi s posledicami terorističnih groženj in napadov“, ki ga je sprejel decembra 2004, podprl namero Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji (1).

| (1) | Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ ter v „solidarnostnem programu EU v zvezi s posledicami terorističnih groženj in napadov“, ki ga je sprejel decembra 2004, podprl namero Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ ter v „solidarnostnem programu EU v zvezi s posledicami terorističnih groženj in napadov“, ki ga je sprejel decembra 2004, podprl namero Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji (2).

Sprememba 2

Predlog odločbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Več dogodkov v zvezi s ključno infrastrukturo v Evropi, kot je bil na primer izpad električne energije leta 2006, je pokazalo, da je potrebna boljša in učinkovitejša izmenjava informacij
  za preprečitev ali omejitev obsega takih dogodkov. |
| --- | --- |

(4)

Več dogodkov v zvezi s ključno infrastrukturo v Evropi, kot je bil na primer izpad električne energije leta 2006, je pokazalo, da je potrebna boljša in učinkovitejša izmenjava informacij
  za preprečitev ali omejitev obsega takih dogodkov.

| (4) | Več dogodkov v zvezi s ključno infrastrukturo v Evropi, kot je bil na primer izpad električne energije leta 2006, je pokazalo, da je potrebna boljša in učinkovitejša izmenjava informacij
  in boljše poznavanje praks različnih držav članic, da bi bili pripravljeni in da bi lahko preprečili takšne dogodke
  . |
| --- | --- |

(4)

Več dogodkov v zvezi s ključno infrastrukturo v Evropi, kot je bil na primer izpad električne energije leta 2006, je pokazalo, da je potrebna boljša in učinkovitejša izmenjava informacij
  in boljše poznavanje praks različnih držav članic, da bi bili pripravljeni in da bi lahko preprečili takšne dogodke
  .

Sprememba 3

Predlog odločbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Primerno je vzpostaviti informacijski sistem, ki bo državam članicam in Komisiji omogočal izmenjavo informacij
  in opozarjanje
  ter krepitev njihovega dialoga v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture ter prispeval k spodbujanju povezovanja in boljšega usklajevanja razpršenih nacionalnih raziskovalnih programov za varovanje ključne infrastrukture. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je vzpostaviti informacijski sistem, ki bo državam članicam in Komisiji omogočal izmenjavo informacij
  in opozarjanje
  ter krepitev njihovega dialoga v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture ter prispeval k spodbujanju povezovanja in boljšega usklajevanja razpršenih nacionalnih raziskovalnih programov za varovanje ključne infrastrukture.

| (5) | Zato je primerno vzpostaviti informacijski sistem, ki bo državam članicam in Komisiji omogočal izmenjavo informacij ter krepitev njihovega dialoga v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture ter prispeval k spodbujanju povezovanja in boljšega usklajevanja razpršenih nacionalnih raziskovalnih programov za varovanje ključne infrastrukture. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno vzpostaviti informacijski sistem, ki bo državam članicam in Komisiji omogočal izmenjavo informacij ter krepitev njihovega dialoga v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture ter prispeval k spodbujanju povezovanja in boljšega usklajevanja razpršenih nacionalnih raziskovalnih programov za varovanje ključne infrastrukture.

Sprememba 4

Predlog odločbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Omrežje CIWIN bi moralo prispevati k izboljšanju varovanja ključne infrastrukture v EU z zagotavljanjem informacijskega sistema, ki bi lahko olajšal sodelovanje med državami članicami, ter ponujal učinkovito in hitro možnost, ki bi nadomestila zamudne metode iskanja informacij o ključnih infrastrukturah v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Omrežje CIWIN bi moralo prispevati k izboljšanju varovanja ključne infrastrukture v EU z zagotavljanjem informacijskega sistema, ki bi lahko olajšal sodelovanje med državami članicami, ter ponujal učinkovito in hitro možnost, ki bi nadomestila zamudne metode iskanja informacij o ključnih infrastrukturah v Skupnosti.

| (6) | Omrežje CIWIN bi moralo prispevati k izboljšanju varovanja ključne infrastrukture v EU z zagotavljanjem informacijskega sistema, ki bi lahko olajšal sodelovanje
  in usklajevanje
  med državami članicami, ter ponujal učinkovito in hitro možnost, ki bi nadomestila zamudne metode iskanja informacij o ključnih infrastrukturah v Skupnosti.
  Zlasti bi moralo spodbujati oblikovanje ustreznih ukrepov za olajšanje izmenjave in razširjanja informacij, najboljših praks ter izkušenj med državami članicami. |
| --- | --- |

(6)

Omrežje CIWIN bi moralo prispevati k izboljšanju varovanja ključne infrastrukture v EU z zagotavljanjem informacijskega sistema, ki bi lahko olajšal sodelovanje
  in usklajevanje
  med državami članicami, ter ponujal učinkovito in hitro možnost, ki bi nadomestila zamudne metode iskanja informacij o ključnih infrastrukturah v Skupnosti.
  Zlasti bi moralo spodbujati oblikovanje ustreznih ukrepov za olajšanje izmenjave in razširjanja informacij, najboljših praks ter izkušenj med državami članicami.

Sprememba 5

Predlog odločbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | V prvi oceni omrežja CIWIN bi bilo tudi treba poglobljeno preučiti, ali je omrežju CIWIN smotrno dodati novo funkcijo, in sicer tehnično zmogljivost sistema hitrega opozarjanja. Ta funkcija bi morala državam članicam in Komisiji omogočiti objavo opozoril o neposrednih tveganjih in grožnjah za ključno infrastrukturo, ob upoštevanju vseh potrebnih varnostnih zahtev. |
| --- | --- |

(6a)

V prvi oceni omrežja CIWIN bi bilo tudi treba poglobljeno preučiti, ali je omrežju CIWIN smotrno dodati novo funkcijo, in sicer tehnično zmogljivost sistema hitrega opozarjanja. Ta funkcija bi morala državam članicam in Komisiji omogočiti objavo opozoril o neposrednih tveganjih in grožnjah za ključno infrastrukturo, ob upoštevanju vseh potrebnih varnostnih zahtev.

Sprememba 6

Predlog odločbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Omrežje CIWIN bi moralo zlasti spodbujati razvoj ustreznih ukrepov za olajševanje izmenjave najboljših praks, hkrati pa prevzeti vlogo sredstva za varno obveščanje o neposrednih grožnjah in opozorilih. |
| --- | --- |

(7)

Omrežje CIWIN bi moralo zlasti spodbujati razvoj ustreznih ukrepov za olajševanje izmenjave najboljših praks, hkrati pa prevzeti vlogo sredstva za varno obveščanje o neposrednih grožnjah in opozorilih.

črtano

Sprememba 7

Predlog odločbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Pri
  omrežju CIWIN
  bi se bilo treba izogibati
  podvajanju ter
  upoštevati
  posebnosti, izvedenska mnenja, ureditve in področja pristojnosti vsakega od obstoječih sektorskih sistemov hitrega opozarjanja. |
| --- | --- |

(8)

Pri
  omrežju CIWIN
  bi se bilo treba izogibati
  podvajanju ter
  upoštevati
  posebnosti, izvedenska mnenja, ureditve in področja pristojnosti vsakega od obstoječih sektorskih sistemov hitrega opozarjanja.

| (8) | Pri razvoju in ocenjevanju novega informacijskega sistema bi morale države članice in Komisija zagotoviti
  ,
  da bi se pri
  omrežju CIWIN
  izognili
  podvajanju ter
  upoštevali
  posebnosti, izvedenska mnenja, ureditve in področja pristojnosti vsakega od obstoječih sektorskih sistemov hitrega opozarjanja. |
| --- | --- |

(8)

Pri razvoju in ocenjevanju novega informacijskega sistema bi morale države članice in Komisija zagotoviti
  ,
  da bi se pri
  omrežju CIWIN
  izognili
  podvajanju ter
  upoštevali
  posebnosti, izvedenska mnenja, ureditve in področja pristojnosti vsakega od obstoječih sektorskih sistemov hitrega opozarjanja.

Sprememba 8

Predlog odločbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Medsebojna odvisnost ključnih infrastruktur v državah članicah in različne ravni varovanja ključne infrastrukture v državah članicah kažejo na to, da bi vzpostavitev horizontalnega večsektorskega orodja Skupnosti za izmenjavo informacij
  in opozoril
  o varovanju ključne infrastrukture povečala varnost državljanov. |
| --- | --- |

(10)

Medsebojna odvisnost ključnih infrastruktur v državah članicah in različne ravni varovanja ključne infrastrukture v državah članicah kažejo na to, da bi vzpostavitev horizontalnega večsektorskega orodja Skupnosti za izmenjavo informacij
  in opozoril
  o varovanju ključne infrastrukture povečala varnost državljanov.

| (4a) | Medsebojna odvisnost ključnih infrastruktur v državah članicah in različne ravni varovanja ključne infrastrukture v državah članicah kažejo na to, da bi vzpostavitev horizontalnega večsektorskega orodja Skupnosti za izmenjavo informacij o varovanju ključne infrastrukture povečala varnost državljanov. |
| --- | --- |

(4a)

Medsebojna odvisnost ključnih infrastruktur v državah članicah in različne ravni varovanja ključne infrastrukture v državah članicah kažejo na to, da bi vzpostavitev horizontalnega večsektorskega orodja Skupnosti za izmenjavo informacij o varovanju ključne infrastrukture povečala varnost državljanov.

Sprememba 9

Predlog odločbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Ukrepi s področja civilne zaščite so med dejavnostmi Skupnostmi navedeni v točki (u) člena 3(1) Pogodbe ES. Vzpostavitev omrežja CIWIN bi morala torej Skupnosti omogočiti, da doseže cilj iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(10a)

Ukrepi s področja civilne zaščite so med dejavnostmi Skupnostmi navedeni v točki (u) člena 3(1) Pogodbe ES. Vzpostavitev omrežja CIWIN bi morala torej Skupnosti omogočiti, da doseže cilj iz Pogodbe.

Sprememba 11

Predlog odločbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  zlasti
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(17)

Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  zlasti
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

| (17) | Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  v členu 6 Pogodbe EU in izražena
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(17)

Ta odločba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana
  v členu 6 Pogodbe EU in izražena
  v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

Sprememba 12

Predlog odločbe

Člen 1

Ta odločba vzpostavlja varen informacijski in komunikacijski sistem
  opozarjanja
  – informacijsko omrežje za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) – za pomoč državam članicam pri izmenjavi informacij o
  skupnih grožnjah
  , šibkih točkah ter ustreznih ukrepih in strategijah za zmanjševanje tveganj, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.

Ta odločba vzpostavlja varen informacijski in komunikacijski sistem – informacijsko omrežje za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) – za pomoč državam članicam pri izmenjavi informacij o šibkih točkah ter ustreznih ukrepih in strategijah za zmanjševanje tveganj, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.

Sprememba 13

Predlog odločbe

Člen 2 – pododstavek 2

„Ključna infrastruktura“ pomeni tiste infrastrukturne zmogljivosti, sisteme ali njihove dele, ki se nahajajo v državah članicah in so bistveni za vzdrževanje ključnih družbenih funkcij, in sicer zdravja, varnosti, zaščite, gospodarske in družbene blaginje ljudi, ter katerih okvara ali uničenje bi imelo v državi članici resne posledice zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij.

„Ključna infrastruktura“ pomeni tiste infrastrukturne zmogljivosti, sisteme ali njihove dele, ki se nahajajo v državah članicah in so bistveni za vzdrževanje ključnih družbenih funkcij, in sicer zdravja, varnosti, zaščite,
  oskrbne verige,
  gospodarske in družbene blaginje ljudi, ter katerih okvara ali uničenje bi imelo v državi članici resne posledice zaradi nezmožnosti vzdrževanja teh funkcij.

Sprememba 14

Predlog odločbe

Člen 2 – pododstavek 3

„Država članica udeleženka“ pomeni državo članico, ki je s Komisijo podpisala memorandum o soglasju.

črtano

Sprememba 15

Predlog odločbe

Člen 3

Člen 3

Udeležba

Udeležba pri uporabi omrežja CIWIN je odprta za vse države članice. Za udeležbo v omrežju CIWIN je potreben podpis memoranduma o soglasju, v katerem so navedene tehnične in varnostne zahteve, ki se uporabljajo za omrežje CIWIN, ter informacije o spletiščih, priključenih na omrežje CIWIN.

črtano

Sprememba 16

Predlog odločbe

Člen 4 – naslov

Funkcije

Funkcija in struktura

Sprememba 17

Predlog odločbe

Člen 4 – odstavek 1

(1)   Omrežje CIWIN
  ima naslednji dve funkciji:

| (a) | funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo informacij v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

funkcijo elektronskega foruma za izmenjavo informacij v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture;

| (b) | funkcijo hitrega opozarjanja, ki državam članicam udeleženkam in Komisiji omogoča objavo opozoril o neposrednih tveganjih in grožnjah za ključno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(b)

funkcijo hitrega opozarjanja, ki državam članicam udeleženkam in Komisiji omogoča objavo opozoril o neposrednih tveganjih in grožnjah za ključno infrastrukturo.

(1)   Omrežje CIWIN
  je zasnovano kot elektronski forum za izmenjavo informacij v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture;

Sprememba 18

Predlog odločbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

(1a)
     
  Tehnična platforma za omrežje CIWIN je nameščena na najmanj eni varni lokaciji v vsaki državi članici.

Sprememba 19

Predlog odločbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

Stalna področja so trajno vključena v sistem. Čeprav se vsebina teh področij lahko prilagodi, jih ni mogoče ukiniti
  ali
  preimenovati
  in ni mogoče dodati novih stalnih področij
  . Priloga I vsebuje seznam stalnih področij.

Stalna področja so trajno vključena v sistem. Čeprav se vsebina teh področij lahko prilagodi, jih ni mogoče ukiniti
  in
  preimenovati. Priloga I vsebuje seznam stalnih področij.
  To ne preprečuje vključitve novih področij, če delovanje sistema pokaže na to potrebo.

Sprememba 20

Predlog odločbe

Člen 5 – odstavek 1

(1)   Vsaka država članica
  udeleženka
  imenuje izvršilni organ omrežja CIWIN in o tem uradno obvesti Komisijo. Posamezen izvršilni organ omrežja CIWIN je odgovoren za dodelitev in zavrnitev pravic dostopa do omrežja CIWIN znotraj zadevne države članice.

(1)   Vsaka država članica imenuje izvršilni organ omrežja CIWIN in o tem uradno obvesti Komisijo. Posamezen izvršilni organ omrežja CIWIN je odgovoren za dodelitev in zavrnitev pravic dostopa do omrežja CIWIN znotraj zadevne države članice.

(Sprememba velja za besedilo v celoti.)

Sprememba 21

Predlog odločbe

Člen 5 – odstavek 2

(2)   Države članice
  udeleženke
  omogočijo dostop do omrežja CIWIN v skladu s smernicami, ki jih sprejme Komisija.

(2)   Države članice omogočijo dostop do omrežja CIWIN v skladu s smernicami
  za uporabnike
  , ki jih sprejme Komisija.

Sprememba 22

Predlog odločbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| (b) | določitev smernic za uporabo sistema, vključno z zaupnostjo, prenosom, shranjevanjem, arhiviranjem in izbrisom informacij. Komisija prav tako določi pogoje in postopke za odobritev neomejenega ali omejenega dostopa do omrežja CIWIN. |
| --- | --- |

(b)

določitev smernic za uporabo sistema, vključno z zaupnostjo, prenosom, shranjevanjem, arhiviranjem in izbrisom informacij. Komisija prav tako določi pogoje in postopke za odobritev neomejenega ali omejenega dostopa do omrežja CIWIN.

| (b) | določitev smernic
  za uporabnike
  o pogojih uporabe sistema, vključno z zaupnostjo, prenosom, shranjevanjem, arhiviranjem in izbrisom informacij. Komisija prav tako določi pogoje in postopke za odobritev neomejenega ali omejenega dostopa do omrežja CIWIN. |
| --- | --- |

(b)

določitev smernic
  za uporabnike
  o pogojih uporabe sistema, vključno z zaupnostjo, prenosom, shranjevanjem, arhiviranjem in izbrisom informacij. Komisija prav tako določi pogoje in postopke za odobritev neomejenega ali omejenega dostopa do omrežja CIWIN.

Sprememba 23

Predlog odločbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Komisija spremlja delovanje omrežja CIWIN.

Sprememba 24

Predlog odločbe

Člen 7 – odstavek 2

(2)   Pravice dostopa do dokumentov se uporabnikom dodelijo samo po potrebi
  in pri tem se
  vedno upoštevajo posebna navodila avtorja glede varovanja in razširjanja posameznega dokumenta.

(2)   Pravice dostopa do dokumentov se uporabnikom dodelijo samo po potrebi
  . Uporabniki
  vedno upoštevajo posebna navodila avtorja glede varovanja in razširjanja posameznega dokumenta.

Sprememba 25

Predlog odločbe

Člen 7 – odstavek 2a (novo)

(2a)
     
  V državah članicah je za izmenjavo občutljivih informacij, vnesenih v omrežje CIWIN, med pooblaščenimi uporabniki in tretjimi osebami potrebno predhodno dovoljenje lastnika teh informacij, izmenjava pa poteka v skladu z ustrezno zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo.

Sprememba 26

Predlog odločbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Zahteve v zvezi z informacijami, ki jih vsebuje omrežje CIWIN

Za vse informacije ali dokumente, ki bodo vneseni v sistem, bo omogočen samodejni prevod.

Komisija v sodelovanju s kontaktnimi točkami za varovanje ključne infrastrukture oblikuje seznam ključnih besed za vsak sektor, ki bi ga lahko uporabili pri vnašanju informacij v omrežje CIWIN ali pri njihovem iskanju.

Sprememba 27

Predlog odločbe

Člen 8

Komisija razvije in redno posodablja smernice za uporabo, ki vsebujejo popolne podatke o
  funkcijah
  in vlogah omrežja CIWIN.

Komisija razvije in redno posodablja smernice za uporabnike, ki vsebujejo popolne podatke o
  funkciji
  in vlogi omrežja CIWIN.

Sprememba 28

Predlog odločbe

Člen 8 – pododstavek 1 a (novo)

Smernice za uporabnike se oblikujejo v skladu s svetovalnim postopkom, določenim v členu 3 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3).

Sprememba 29

Predlog odločbe

Člen 10 – pododstavek 1

Komisija pregleda in oceni delovanje omrežja CIWIN vsake tri leta ter državam članicam predloži redna poročila.

Komisija
  s posebej v ta namen razvitimi kazalniki za spremljanje napredka
  pregleda in oceni delovanje omrežja CIWIN vsake tri leta ter
  vsem
  državam članicam,
  Evropskemu parlamentu, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru
  predloži redna poročila.

Sprememba 30

Predlog odločbe

Člen 10 – pododstavek 2

V prvem poročilu, ki se predloži v treh letih po začetku veljavnosti te odločbe, se predvsem navedejo tisti elementi zadevnega omrežja Skupnosti, ki jih je treba izboljšati ali prilagoditi. Vanj se vključijo tudi vsi predlogi sprememb ali prilagoditev te odločbe, ki so po mnenju Komisije potrebni.

V prvem poročilu, ki se predloži v treh letih po začetku veljavnosti te odločbe, se predvsem navedejo tisti elementi omrežja Skupnosti, ki jih je treba izboljšati ali prilagoditi
  , in se predvsem oceni udeležba držav članic v omrežju CIWIN ter se preuči možnost nadgraditve omrežja CIWIN, da bi vključevalo funkcijo sistema hitrega opozarjanja.
  Vanj se vključijo tudi vsi predlogi sprememb ali prilagoditev te odločbe, ki so po mnenju Komisije potrebni.

Sprememba 31

Predlog odločbe

Člen 11

Ta odločba se
  uporablja od 1. januarja 2009
  .

Ta odločba
  začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije
  .

Sprememba 32

Predlog odločbe

Priloga II – točka 3

| (3) | področje za opozorila, ki se lahko ustvari, če se v sistemu hitrega opozarjanja pošlje opozorilo, in pomeni komunikacijski kanal med dejavnostmi v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

(3)

področje za opozorila, ki se lahko ustvari, če se v sistemu hitrega opozarjanja pošlje opozorilo, in pomeni komunikacijski kanal med dejavnostmi v zvezi z varovanjem ključne infrastrukture;

črtano

---

(1)  
  14894/04.

(2)  
  Dokument Sveta 15232/04.

(3)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/181

---

Sreda, 22. aprila 2009Evropska mreža za varovanje javnih osebnosti *

P6_TA(2009)0228

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o pobudi Kraljevine Nizozemske za sprejem Sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2002/956/PNZ o ustanovitvi Evropske mreže za varovanje javnih osebnosti (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

2010/C 184 E/42

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Nizozemske (16437/2008),

ob upoštevanju člena 30(1)(a) in (c) ter člena 34(2)(c) Pogodbe EU,

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0029/2009),

ob upoštevanju členov 93 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0193/2009),

| 1. | odobri pobudo Kraljevine Nizozemske; |
| --- | --- |

1.

odobri pobudo Kraljevine Nizozemske;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Kraljevine Nizozemske; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Kraljevine Nizozemske;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladi Kraljevine Nizozemske. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladi Kraljevine Nizozemske.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/182

---

Sreda, 22. aprila 2009Nacionalni programi prestrukturiranja za sektor bombaža *

P6_TA(2009)0229

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 637/2008 glede nacionalnih programov prestrukturiranja za sektor bombaža (KOM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

2010/C 184 E/43

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0037),

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola št. 4 o bombažu, priloženega k Aktu,

ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0063/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0200/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | Reforma, ki je začela veljati 1. januarja 2006, je v Španiji povzročila krut padec proizvodnje bombaža, kar je ogrozilo obstoj sektorja, zato je bilo treba začeti s takojšnjim prestrukturiranjem industrije odzrnjevanja. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Reforma, ki je začela veljati 1. januarja 2006, je v Španiji povzročila krut padec proizvodnje bombaža, kar je ogrozilo obstoj sektorja, zato je bilo treba začeti s takojšnjim prestrukturiranjem industrije odzrnjevanja.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/183

---

Sreda, 22. aprila 2009Protokol o izvajanju alpske konvencije na področju prometa (protokol o prometu) *

P6_TA(2009)0230

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o sprejetju protokola o izvajanju alpske konvencije na področju prometa v imenu Evropske skupnosti (protokol o prometu) (KOM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

2010/C 184 E/44

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2008)0895),

ob upoštevanju člena 71 in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0073/2009),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0219/2009),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/184

---

Sreda, 22. aprila 2009Sprememba proračuna št. 2/2009

P6_TA(2009)0231

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu spremembe proračuna št. 2/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, Oddelek III – Komisija (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

2010/C 184 E/45

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, ki je bil dokončno sprejet dne 18. decembra 2008 (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2009 za proračunsko leto 2009, ki ga je Komisija predložila dne 2. februarja 2009 (KOM(2009)0032),

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2009, ki ga je Svet pripravil dne 26. februarja 2009 (6953/2009 – C6-0077/2009),

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0192/2009),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za leto 2009 vključuje naslednje postavke: kadrovski načrt skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR) in Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), spremembo kadrovskega načrta Evropske agencije za železniški promet (ERA) ter spremembo pripomb k proračunu za pripravljalni ukrep na področju svetovnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 2 k splošnemu proračunu za leto 2009 vključuje naslednje postavke: kadrovski načrt skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR) in Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), spremembo kadrovskega načrta Evropske agencije za železniški promet (ERA) ter spremembo pripomb k proračunu za pripravljalni ukrep na področju svetovnega spremljanja okolja in varnosti (GMES),

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009,

| 1. | je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 2/2009; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 2/2009;

| 2. | odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 2/2009; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 2/2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2009.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/185

---

Sreda, 22. aprila 2009Sprememba proračuna št. 3/2009

P6_TA(2009)0232

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2009 za proračunsko leto 2009, Oddelek III - Komisija (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

2010/C 184 E/46

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe o Euratomu,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, ki je bil dokončno sprejet dne 18. decembra 2008 (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2009 za proračunsko leto 2009, ki ga je Komisija predložila dne 6. marca 2009 (KOM(2009)0110),

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2009, ki ga je Svet pripravil dne 30. marca 2009 (8153/2009 – C6-0118/2009),

ob upoštevanju člena 69 in priloge IV svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0194/2009),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2009 vključuje prilagoditev z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2007 sistema lastnih sredstev v skladu s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007, |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 3 k splošnemu proračunu za leto 2009 vključuje prilagoditev z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2007 sistema lastnih sredstev v skladu s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 3/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 3/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009,

| 1. | je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 3/2009; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 3/2009;

| 2. | odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 3/2009; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 3/2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2009.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/186

---

Sreda, 22. aprila 2009Notranji trg z električno energijo ***II

P6_TA(2009)0241

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

2010/C 184 E/47

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14539/2/2008 – C6-0024/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0528),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za drugo obravnavo (A6-0216/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 18.6.2008, P6_TA(2008)0294.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0195

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 2003/54/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/72/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/187 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/187

---

Sreda, 22. aprila 2009Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev ***II

P6_TA(2009)0242

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

2010/C 184 E/48

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14541/1/2008 – C6-0020/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0530),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0908),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0235/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 18.6.2008, P6_TA(2008)0296.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0197

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 713/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/188

---

Sreda, 22. aprila 2009Pogoji za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije ***II

P6_TA(2009)0243

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

2010/C 184 E/49

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14546/2/2008 – C6-0022/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0531),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za drugo obravnavo (A6-0213/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 18.6.2008, P6_TA(2008)0295.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0198

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 714/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/189

---

Sreda, 22. aprila 2009Notranji trg z zemeljskim plinom ***II

P6_TA(2009)0244

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

2010/C 184 E/50

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14540/2/2008 – C6-0021/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0529),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za drugo obravnavo (A6-0238/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 9.7.2008, P6_TA(2008)0347.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0196

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/73/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/190

---

Sreda, 22. aprila 2009Dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ***II

P6_TA(2009)0245

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

2010/C 184 E/51

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14548/2/2008 – C6-0023/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0532),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za drugo obravnavo (A6-0237/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 9.7.2008, P6_TA(2008)0346.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0199

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 715/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/191

---

Sreda, 22. aprila 2009Interoperabilne rešitve za evropske javne uprave (ISA) ***I

P6_TA(2009)0246

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (KOM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

2010/C 184 E/52

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0583),

ob upoštevanju členov 251(2) in 156 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0337/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0136/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0185

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 922/2009/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/192

---

Sreda, 22. aprila 2009Stroji za nanašanje pesticidov ***I

P6_TA(2009)0247

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o strojih za nanašanje pesticidov, ki spreminja Direktivo 2006/42/ES z dne 17. maja 2006 o strojih (KOM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

2010/C 184 E/53

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0535),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0307/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0137/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroča svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroča svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0172

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2006/42/ES glede strojev za nanašanje pesticidov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/127/ES.)

Sreda, 22. aprila 2009PRILOGA

Sreda, 22. aprila 2009Izjava Komisije o standardizaciji strojev za nanašanje pesticidov

V podporo bistvenim zahtevam iz oddelka 2.4 Priloge I bo Komisija odbor CEN pooblastila za pripravo usklajenih standardov za vsako kategorijo strojev za nanašanje pesticidov na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za preprečevanje nenamernega izpostavljanja okolja pesticidom. Zlasti bodo morali standardi zagotoviti merila in tehnične specifikacije za montiranje mehanske zaščite, sistemov tunelskega škropljenja in škropljenja, ki deluje s pomočjo zraka, za preprečevanje onesnaževanja vodnega vira med polnjenjem in izpraznjevanjem, ter natančne specifikacije o navodilih proizvajalcev za preprečevanje raznašanja pesticidov ob upoštevanju vseh pomembnih parametrov, kot so razpršilne šobe, tlak, višina škropilne letve, hitrost vetra, temperatura zraka in vlaga ter hitrost vožnje.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/193

---

Sreda, 22. aprila 2009Izkoristek goriva: označevanje pnevmatik ***I

P6_TA(2009)0248

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (KOM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

2010/C 184 E/54

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0779),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0411/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0218/2009),

| 1. | odobri spremenjeni predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri spremenjeni predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0221

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

ob upoštevanju postopka, določenega v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 8. julija 2008 o okolju prijaznejšem prometu (4), je trajnostna mobilnost zaradi podnebnih sprememb in potrebe po spodbujanju evropske konkurenčnosti glavni izziv, s katerimi se srečuje Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 8. julija 2008 o okolju prijaznejšem prometu (4), je trajnostna mobilnost zaradi podnebnih sprememb in potrebe po spodbujanju evropske konkurenčnosti glavni izziv, s katerimi se srečuje Skupnost.

| (2) | V sporočilu Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom „Akcijski načrt Komisije za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (5) je poudarjeno, da je skupno porabo energije z vrsto usmerjenih ukrepov, vključno z označevanjem pnevmatik, do leta 2020 mogoče zmanjšati za 20 %. |
| --- | --- |

(2)

V sporočilu Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom „Akcijski načrt Komisije za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (5) je poudarjeno, da je skupno porabo energije z vrsto usmerjenih ukrepov, vključno z označevanjem pnevmatik, do leta 2020 mogoče zmanjšati za 20 %.

| (3) | Pnevmatike zlasti zaradi svojega kotalnega upora predstavljajo 20 % do 30 % goriva, ki ga porabijo vozila. Manjši kotalni upor pnevmatik bi zato bistveno prispeval k energetski učinkovitosti cestnega prometa in s tem k zmanjšanju emisij. |
| --- | --- |

(3)

Pnevmatike zlasti zaradi svojega kotalnega upora predstavljajo 20 % do 30 % goriva, ki ga porabijo vozila. Manjši kotalni upor pnevmatik bi zato bistveno prispeval k energetski učinkovitosti cestnega prometa in s tem k zmanjšanju emisij.

| (4) | Za pnevmatike je značilna vrsta medsebojno odvisnih parametrov. Izboljšanje enega parametra, npr. kotalnega upora, ima lahko neželene učinke na druge parametre, npr. na oprijem na mokri podlagi, medtem ko ima lahko optimizacija oprijema na mokri podlagi neželene učinke na zunanji kotalni hrup. Proizvajalce pnevmatik je treba spodbuditi, da optimizirajo vse parametre,
  ne da bi pri tem ogrozili že dosežene varnostne standarde
  . |
| --- | --- |

(4)

Za pnevmatike je značilna vrsta medsebojno odvisnih parametrov. Izboljšanje enega parametra, npr. kotalnega upora, ima lahko neželene učinke na druge parametre, npr. na oprijem na mokri podlagi, medtem ko ima lahko optimizacija oprijema na mokri podlagi neželene učinke na zunanji kotalni hrup. Proizvajalce pnevmatik je treba spodbuditi, da optimizirajo vse parametre,
  ne da bi pri tem ogrozili že dosežene varnostne standarde
  .

| (5) | Pnevmatike z velikim izkoristkom goriva so stroškovno učinkovite, ker prihranki energije več kot povrnejo zvišano nabavno ceno pnevmatik, nastalo zaradi višjih proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(5)

Pnevmatike z velikim izkoristkom goriva so stroškovno učinkovite, ker prihranki energije več kot povrnejo zvišano nabavno ceno pnevmatik, nastalo zaradi višjih proizvodnih stroškov.

| (6) | ║ Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne... [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila ] (6) določa minimalne zahteve za kotalni upor pnevmatik. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi kotalnega upora pnevmatik, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve. Da bi zmanjšali vpliv, ki ga ima cestni promet na okolje, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da kupujejo pnevmatike z velikim izkoristkom goriva. |
| --- | --- |

(6)

║ Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne... [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila ] (6) določa minimalne zahteve za kotalni upor pnevmatik. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi kotalnega upora pnevmatik, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve. Da bi zmanjšali vpliv, ki ga ima cestni promet na okolje, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da kupujejo pnevmatike z velikim izkoristkom goriva.

| (7) | Da bi izboljšali razumevanje in ozaveščenost o kotalnem uporu, bi bil kalkulator za izračun prihranka goriva, kakršen je obstoječi kalkulator za pnevmatike C3, pomembno orodje za prikaz možnega prihranka goriva, denarja in CO2. |
| --- | --- |

(7)

Da bi izboljšali razumevanje in ozaveščenost o kotalnem uporu, bi bil kalkulator za izračun prihranka goriva, kakršen je obstoječi kalkulator za pnevmatike C3, pomembno orodje za prikaz možnega prihranka goriva, denarja in CO2.

| (8) | Prometni hrup bremeni okolje in škoduje zdravju. ║ Uredba (ES) št. .../2009 [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...] določa minimalne zahteve za zunanji kotalni hrup pnevmatik. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi zunanjega kotalnega hrupa, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve. Da bi zmanjšali vpliv, ki ga ima cestni promet na okolje, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da pogosteje kupujejo pnevmatike z majhnim zunanjim kotalnim hrupom. |
| --- | --- |

(8)

Prometni hrup bremeni okolje in škoduje zdravju. ║ Uredba (ES) št. .../2009 [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...] določa minimalne zahteve za zunanji kotalni hrup pnevmatik. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi zunanjega kotalnega hrupa, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve. Da bi zmanjšali vpliv, ki ga ima cestni promet na okolje, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da pogosteje kupujejo pnevmatike z majhnim zunanjim kotalnim hrupom.

| (9) | Z zagotavljanjem usklajenih podatkov o zunanjem kotalnem hrupu pnevmatike bi se poenostavilo izvajanje ukrepov za zmanjšanje hrupa v prometu in v skladu z Direktivo 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa prispevalo k večji ozaveščenosti o tem, kakšen učinek imajo pnevmatike na hrup v prometu (7). |
| --- | --- |

(9)

Z zagotavljanjem usklajenih podatkov o zunanjem kotalnem hrupu pnevmatike bi se poenostavilo izvajanje ukrepov za zmanjšanje hrupa v prometu in v skladu z Direktivo 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa prispevalo k večji ozaveščenosti o tem, kakšen učinek imajo pnevmatike na hrup v prometu (7).

| (10) | ║ Uredba (ES) št. .../2009 [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...] določa minimalne zahteve za oprijem pnevmatik na mokri podlagi. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi oprijema na mokri podlagi, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve, s tem pa tudi zavorne razdalje na mokri podlagi. Da bi izboljšali varnost v cestnem prometu, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da pogosteje kupujejo pnevmatike z dobrim oprijemom na mokri podlagi. |
| --- | --- |

(10)

║ Uredba (ES) št. .../2009 [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...] določa minimalne zahteve za oprijem pnevmatik na mokri podlagi. Zaradi tehnološkega razvoja je izgube energije, ki nastanejo zaradi oprijema na mokri podlagi, mogoče še bistveno bolj zmanjšati, kot to določajo minimalne zahteve, s tem pa tudi zavorne razdalje na mokri podlagi. Da bi izboljšali varnost v cestnem prometu, je primerno določiti določbe, ki bodo končnim uporabnikom zagotavljale usklajene podatke o tem parametru in jih tako spodbujale, da pogosteje kupujejo pnevmatike z dobrim oprijemom na mokri podlagi.

| (11) | Na varnost v cestnem prometu vplivajo tudi drugi parametri pnevmatik, npr. splavanje ali obnašanje v ovinkih. Vendar v tej fazi usklajene testne metode za te parametre še niso na voljo. Zato je primerno predvideti možnost, da se pozneje in po potrebi določijo določbe, ki bi veljale za usklajene podatke o tem parametrih pnevmatik za končne uporabnike. |
| --- | --- |

(11)

Na varnost v cestnem prometu vplivajo tudi drugi parametri pnevmatik, npr. splavanje ali obnašanje v ovinkih. Vendar v tej fazi usklajene testne metode za te parametre še niso na voljo. Zato je primerno predvideti možnost, da se pozneje in po potrebi določijo določbe, ki bi veljale za usklajene podatke o tem parametrih pnevmatik za končne uporabnike.

| (12) | Pnevmatike za sneg in nordijske zimske pnevmatike imajo posebne parametre, ki niso v celoti primerljivi z običajnimi pnevmatikami. Da bi končnim uporabnikom omogočili pravično in informirano odločanje, je treba parametre teh pnevmatik prikazati na način, ki bo omogočil primerjavo z običajnimi pnevmatikami. |
| --- | --- |

(12)

Pnevmatike za sneg in nordijske zimske pnevmatike imajo posebne parametre, ki niso v celoti primerljivi z običajnimi pnevmatikami. Da bi končnim uporabnikom omogočili pravično in informirano odločanje, je treba parametre teh pnevmatik prikazati na način, ki bo omogočil primerjavo z običajnimi pnevmatikami.

| (13) | Zagotavljanje podatkov o parametrih pnevmatik v obliki standardne oznake bo verjetno vplivalo na končne uporabnike, da bodo kupovali varnejše, bolj tihe pnevmatike in pnevmatike z velikim izkoristkom goriva. To pa bo verjetno vplivalo na proizvajalce pnevmatik, da bodo navedene parametre pnevmatik optimizirali, kar bo omogočilo bolj trajnostno potrošnjo in proizvodnjo. |
| --- | --- |

(13)

Zagotavljanje podatkov o parametrih pnevmatik v obliki standardne oznake bo verjetno vplivalo na končne uporabnike, da bodo kupovali varnejše, bolj tihe pnevmatike in pnevmatike z velikim izkoristkom goriva. To pa bo verjetno vplivalo na proizvajalce pnevmatik, da bodo navedene parametre pnevmatik optimizirali, kar bo omogočilo bolj trajnostno potrošnjo in proizvodnjo.

| (14) | Proizvajalce, dobavitelje in distributerje pnevmatik bi bilo treba spodbujati k izpolnjevanju določb te uredbe pred letom 2012, da bi pospešili razpoznavnost sistema in uresničitev njegovih koristi. |
| --- | --- |

(14)

Proizvajalce, dobavitelje in distributerje pnevmatik bi bilo treba spodbujati k izpolnjevanju določb te uredbe pred letom 2012, da bi pospešili razpoznavnost sistema in uresničitev njegovih koristi.

| (15) | Različna pravila za označevanje pnevmatik v državah članicah bi ovirala trgovino znotraj Skupnosti in povečala upravno breme ter stroške testiranja za proizvajalce pnevmatik. |
| --- | --- |

(15)

Različna pravila za označevanje pnevmatik v državah članicah bi ovirala trgovino znotraj Skupnosti in povečala upravno breme ter stroške testiranja za proizvajalce pnevmatik.

| (16) | Nadomestne pnevmatike predstavljajo 78 % trga pnevmatik. Zato je končnega uporabnika upravičeno obvestiti o parametrih nadomestnih pnevmatik ter pnevmatik, ki se namestijo na nova vozila. |
| --- | --- |

(16)

Nadomestne pnevmatike predstavljajo 78 % trga pnevmatik. Zato je končnega uporabnika upravičeno obvestiti o parametrih nadomestnih pnevmatik ter pnevmatik, ki se namestijo na nova vozila.

| (17) | Brez sistema označevanja in usklajenega testiranja potrošniki, vključno z upravljavci voznih parkov in prevoznimi podjetji, le težko primerjajo parametre pnevmatik različnih trgovskih znamk, zato potrebujejo natančnejše podatke o izkoristku goriva in ostalih parametrih. Zato je primerno v področje uporabe
  uredbe
  vključiti tudi pnevmatike C1, C2 in C3. |
| --- | --- |

(17)

Brez sistema označevanja in usklajenega testiranja potrošniki, vključno z upravljavci voznih parkov in prevoznimi podjetji, le težko primerjajo parametre pnevmatik različnih trgovskih znamk, zato potrebujejo natančnejše podatke o izkoristku goriva in ostalih parametrih. Zato je primerno v področje uporabe
  uredbe
  vključiti tudi pnevmatike C1, C2 in C3.

| (18) | Energetsko označevanje, ki se uporablja za gospodinjske aparate v skladu z Direktivo Sveta 1992/75/ES z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (8), pri katerem so proizvodi razvrščeni v razrede od „A do G“, potrošniki dobro poznajo in je uspešno spodbujalo učinkovitejše aparate. Isto zasnovo je treba uporabljati tudi pri označevanju izkoristka goriva pri pnevmatikah. |
| --- | --- |

(18)

Energetsko označevanje, ki se uporablja za gospodinjske aparate v skladu z Direktivo Sveta 1992/75/ES z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (8), pri katerem so proizvodi razvrščeni v razrede od „A do G“, potrošniki dobro poznajo in je uspešno spodbujalo učinkovitejše aparate. Isto zasnovo je treba uporabljati tudi pri označevanju izkoristka goriva pri pnevmatikah.

| (19) | Oznaka, ki bi bila dobro vidna na prodajnih mestih in v tehničnem promocijskem gradivu, bi morala zagotoviti, da bi distributerji in morebitni končni uporabniki prejeli usklajene podatke o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem hrupu. |
| --- | --- |

(19)

Oznaka, ki bi bila dobro vidna na prodajnih mestih in v tehničnem promocijskem gradivu, bi morala zagotoviti, da bi distributerji in morebitni končni uporabniki prejeli usklajene podatke o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem hrupu.

| (20) | Nekateri končni uporabniki izberejo pnevmatike, preden prispejo na prodajno mesto, ali pa jih kupijo po pošti. Da bi zagotovili, da bi bili tudi ti končni uporabniki pri nakupu dobro obveščeni s pomočjo usklajenih podatkov o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem uporu, bi morale biti nalepke vidne na vsakem tehničnem promocijskem gradivu, tudi če je tak material objavljen na internetu. |
| --- | --- |

(20)

Nekateri končni uporabniki izberejo pnevmatike, preden prispejo na prodajno mesto, ali pa jih kupijo po pošti. Da bi zagotovili, da bi bili tudi ti končni uporabniki pri nakupu dobro obveščeni s pomočjo usklajenih podatkov o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem uporu, bi morale biti nalepke vidne na vsakem tehničnem promocijskem gradivu, tudi če je tak material objavljen na internetu.

| (21) | Možnim kupcem bi bilo treba zagotoviti dodatne standardizirane informacije, ki pojasnjujejo vse sestavine oznake – izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi in emisije hrupa – in njihov pomen ter vključujejo kalkulator za izračun prihranka goriva, ki pokaže povprečen prihranek goriva, CO2 in stroškov. Te podatke je treba zagotoviti na spletni strani EU o označevanju pnevmatik ter z zloženkami in plakati na vseh prodajnih mestih. Naslov te spletne strani bi moral biti jasno naveden na oznaki in v vsem tehničnem promocijskem gradivu. |
| --- | --- |

(21)

Možnim kupcem bi bilo treba zagotoviti dodatne standardizirane informacije, ki pojasnjujejo vse sestavine oznake – izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi in emisije hrupa – in njihov pomen ter vključujejo kalkulator za izračun prihranka goriva, ki pokaže povprečen prihranek goriva, CO2 in stroškov. Te podatke je treba zagotoviti na spletni strani EU o označevanju pnevmatik ter z zloženkami in plakati na vseh prodajnih mestih. Naslov te spletne strani bi moral biti jasno naveden na oznaki in v vsem tehničnem promocijskem gradivu.

| (22) | Podatke bi bilo treba zagotoviti v skladu z usklajenimi testnimi metodami, določenimi v ║ Uredbi (ES) št. .../2009 [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...], da bi končni uporabniki lahko primerjali različne pnevmatike in da bi omejili stroške testiranja za proizvajalce. |
| --- | --- |

(22)

Podatke bi bilo treba zagotoviti v skladu z usklajenimi testnimi metodami, določenimi v ║ Uredbi (ES) št. .../2009 [o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...], da bi končni uporabniki lahko primerjali različne pnevmatike in da bi omejili stroške testiranja za proizvajalce.

| (23) | Da bi se spoprijele z izzivom zmanjšanja emisij CO2 cestnega prometa, je primerno, da
  države članice spodbujajo pnevmatike z velikim izkoristkom goriva ▐. Takšno spodbujanje bi
  moralo biti v skladu s členoma
  87 in 88 Pogodbe.
  Za preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga bi bilo treba določiti najnižje razrede glede izkoristka goriva. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se spoprijele z izzivom zmanjšanja emisij CO2 cestnega prometa, je primerno, da
  države članice spodbujajo pnevmatike z velikim izkoristkom goriva ▐. Takšno spodbujanje bi
  moralo biti v skladu s členoma
  87 in 88 Pogodbe.
  Za preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga bi bilo treba določiti najnižje razrede glede izkoristka goriva.

| (24) | Doseganje skladnosti z določbami o označevanju s strani proizvajalcev, dobaviteljev in distributerjev je bistveno za doseganje ciljev teh določb. Države članice bi zato morale
  določiti učinkovite ukrepe, vključno
  z nadzorovanjem trga, rednimi naknadnimi nadzori
  in učinkovitimi sankcijami, ki zadoščajo za zagotovitev izvrševanja določb te uredbe
  . |
| --- | --- |

(24)

Doseganje skladnosti z določbami o označevanju s strani proizvajalcev, dobaviteljev in distributerjev je bistveno za doseganje ciljev teh določb. Države članice bi zato morale
  določiti učinkovite ukrepe, vključno
  z nadzorovanjem trga, rednimi naknadnimi nadzori
  in učinkovitimi sankcijami, ki zadoščajo za zagotovitev izvrševanja določb te uredbe
  .

| (25) | Države članice bi se morale pri izvajanju ustreznih določb te uredbe izogibati ukrepom, s katerimi bi malim in srednje velikim podjetjem naložile neupravičene, birokratske in toge obveznosti, in kjer je to mogoče, upoštevati posebne potrebe ter finančne in upravne omejitve za mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi se morale pri izvajanju ustreznih določb te uredbe izogibati ukrepom, s katerimi bi malim in srednje velikim podjetjem naložile neupravičene, birokratske in toge obveznosti, in kjer je to mogoče, upoštevati posebne potrebe ter finančne in upravne omejitve za mala in srednje velika podjetja.

| (26) | Za ustrezno oceno izvajanja te uredbe je potreben pregled, da se ugotovi, ali so potrebne spremembe. Pregled bi se moral zlasti osredotočiti na potrošnikovo razumevanje oznak, vključno s parametrom hrupa, in prilagajanje tehnološkim spremembam. |
| --- | --- |

(26)

Za ustrezno oceno izvajanja te uredbe je potreben pregled, da se ugotovi, ali so potrebne spremembe. Pregled bi se moral zlasti osredotočiti na potrošnikovo razumevanje oznak, vključno s parametrom hrupa, in prilagajanje tehnološkim spremembam.

| (27) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te
  uredbe
  , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9). |
| --- | --- |

(27)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te
  uredbe
  , je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9).

| (28) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da uvede zahteve za razvrščanje pnevmatik razredov C2 in C3 glede na oprijem na mokri podlagi, da poleg izkoristka goriva, oprijema na mokri podlagi in zunanjega kotalnega upora uvede zahteve za druge bistvene parametre pnevmatik in da prilagodi priloge tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te
  uredbe
  , med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES - |
| --- | --- |

(28)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da uvede zahteve za razvrščanje pnevmatik razredov C2 in C3 glede na oprijem na mokri podlagi, da poleg izkoristka goriva, oprijema na mokri podlagi in zunanjega kotalnega upora uvede zahteve za druge bistvene parametre pnevmatik in da prilagodi priloge tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te
  uredbe
  , med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES -

SPREJELA NASLEDNJO
  UREDBO
  :

Člen 1

Področje uporabe in vsebina

Namen te
  uredbe
  je povečati
  varnost ter gospodarsko in okoljsko učinkovitost
  v cestnem prometu s spodbujanjem
  varnih in tihih
  pnevmatik z velikim izkoristkom goriva.

Ta
  uredba
  določa okvir za zagotavljanje
  usklajenih
  podatkov o parametrih pnevmatik z označevanjem,
  ki bodo potrošnikom omogočili, da bodo pri nakupu pnevmatik dobro obveščeni
  .

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta
  uredba
  se uporablja za pnevmatike C1, C2 in C3.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ta
  uredba
  ne uporablja za:

| (a) | obnovljene pnevmatike, |
| --- | --- |

(a)

obnovljene pnevmatike,

| (b) | profesionalne terenske pnevmatike, |
| --- | --- |

(b)

profesionalne terenske pnevmatike,

| (c) | pnevmatike, zasnovane za namestitev na vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1990, |
| --- | --- |

(c)

pnevmatike, zasnovane za namestitev na vozila, ki so bila prvič registrirana pred 1. oktobrom 1990,

| (d) | zasilne rezervne pnevmatike tipa T, |
| --- | --- |

(d)

zasilne rezervne pnevmatike tipa T,

| (e) | pnevmatike s hitrostnim razredom, manjšim od 80 km/h, |
| --- | --- |

(e)

pnevmatike s hitrostnim razredom, manjšim od 80 km/h,

| (f) | pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm ali znaša 635 mm ali več, |
| --- | --- |

(f)

pnevmatike z nazivnim premerom platišča, ki ne presega 254 mm ali znaša 635 mm ali več,

| (g) | pnevmatike z dodatnimi lastnostmi za boljši oprijem, npr. ježevke. |
| --- | --- |

(g)

pnevmatike z dodatnimi lastnostmi za boljši oprijem, npr. ježevke.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Pojmi, uporabljeni v tej
  uredbi
  , imajo naslednji pomen:

| (1) | „pnevmatike C1, C2 in C3“ so razredi pnevmatik, opredeljeni v členu 8 ║ Uredbe (ES) št. .../2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...]; |
| --- | --- |

(1)

„pnevmatike C1, C2 in C3“ so razredi pnevmatik, opredeljeni v členu 8 ║ Uredbe (ES) št. .../2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...];

| (2) | „zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ je zasilna rezervna pnevmatika, zasnovana za uporabo pri višjem tlaku, kot je določen za standardne in ojačane pnevmatike; |
| --- | --- |

(2)

„zasilna rezervna pnevmatika tipa T“ je zasilna rezervna pnevmatika, zasnovana za uporabo pri višjem tlaku, kot je določen za standardne in ojačane pnevmatike;

| (3) | „zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, katere tekalna plast ter tekalna sestava ali struktura sta načrtovani predvsem za doseganje večje učinkovitosti v snežnih razmerah od običajne pnevmatike, kar zadeva njeno zmogljivost zagona ali ohranjanja vozila v gibanju; |
| --- | --- |

(3)

„zimska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, katere tekalna plast ter tekalna sestava ali struktura sta načrtovani predvsem za doseganje večje učinkovitosti v snežnih razmerah od običajne pnevmatike, kar zadeva njeno zmogljivost zagona ali ohranjanja vozila v gibanju;

| (4) | „prodajno mesto“ je kraj, kjer se pnevmatike razstavijo ▐ ali prodajajo, vključno z razstavnimi prostori, kjer so razstavljene pnevmatike, ki niso nameščene na vozila; |
| --- | --- |

(4)

„prodajno mesto“ je kraj, kjer se pnevmatike razstavijo ▐ ali prodajajo, vključno z razstavnimi prostori, kjer so razstavljene pnevmatike, ki niso nameščene na vozila;

| (5) | „tehnično promocijsko gradivo“
  so tehnična navodila za uporabo, brošure, zgibanke in katalogi v natisnjeni ali elektronski obliki ali objavljeni na spletu, razen medijskega oglaševanja, uporabljeni
  za trženje pnevmatik ali vozil,
  namenjeni
  končnim uporabnikom ali distributerjem, v
  katerih
  so opisani posebni parametri pnevmatike ▐; |
| --- | --- |

(5)

„tehnično promocijsko gradivo“
  so tehnična navodila za uporabo, brošure, zgibanke in katalogi v natisnjeni ali elektronski obliki ali objavljeni na spletu, razen medijskega oglaševanja, uporabljeni
  za trženje pnevmatik ali vozil,
  namenjeni
  končnim uporabnikom ali distributerjem, v
  katerih
  so opisani posebni parametri pnevmatike ▐;

| (6) | „tehnična dokumentacija“ so podatki o pnevmatikah, vključno s podatki o proizvajalcu in blagovni znamki pnevmatike, opis tipa pnevmatike ali skupine pnevmatik, določenih za dodeljevanje razreda glede na izkoristek goriva, razreda glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjene vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, ter poročila o testiranju in natančnost testiranja; |
| --- | --- |

(6)

„tehnična dokumentacija“ so podatki o pnevmatikah, vključno s podatki o proizvajalcu in blagovni znamki pnevmatike, opis tipa pnevmatike ali skupine pnevmatik, določenih za dodeljevanje razreda glede na izkoristek goriva, razreda glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjene vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, ter poročila o testiranju in natančnost testiranja;

| (7) | „kalkulator za izračun prihranka goriva“ je orodje na namenskih spletnih straneh o označevanju pnevmatik, ki prikaže možen povprečen prihranek goriva, CO2 in stroškov za razrede pnevmatik C1, C2 in C3; |
| --- | --- |

(7)

„kalkulator za izračun prihranka goriva“ je orodje na namenskih spletnih straneh o označevanju pnevmatik, ki prikaže možen povprečen prihranek goriva, CO2 in stroškov za razrede pnevmatik C1, C2 in C3;

| (8) | „spletna stran EU o označevanju pnevmatik“, ki jo upravlja Komisija, je osrednji spletni vir razlag in dodatnih informacij v zvezi z vsako od sestavin oznake in vključuje kalkulator za izračun prihranka goriva; |
| --- | --- |

(8)

„spletna stran EU o označevanju pnevmatik“, ki jo upravlja Komisija, je osrednji spletni vir razlag in dodatnih informacij v zvezi z vsako od sestavin oznake in vključuje kalkulator za izračun prihranka goriva;

| (9) | „proizvajalec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki izdeluje proizvod ali za katero se tak proizvod snuje ali izdeluje in ki trži ta proizvod pod njegovim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

(9)

„proizvajalec“ je vsaka fizična ali pravna oseba, ki izdeluje proizvod ali za katero se tak proizvod snuje ali izdeluje in ki trži ta proizvod pod njegovim imenom ali blagovno znamko;

| (10) | „uvoznik“ je vsaka fizična ali pravna oseba s sedežem v Skupnosti, ki da proizvod iz tretje države na trg Skupnosti; |
| --- | --- |

(10)

„uvoznik“ je vsaka fizična ali pravna oseba s sedežem v Skupnosti, ki da proizvod iz tretje države na trg Skupnosti;

| (11) | „dobavitelj“ je proizvajalec ali njegov pooblaščeni predstavnik v Skupnosti ali uvoznik; |
| --- | --- |

(11)

„dobavitelj“ je proizvajalec ali njegov pooblaščeni predstavnik v Skupnosti ali uvoznik;

| (12) | „distributer“ je vsaka fizična ali pravna oseba v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki na trgu ponuja pnevmatiko; |
| --- | --- |

(12)

„distributer“ je vsaka fizična ali pravna oseba v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki na trgu ponuja pnevmatiko;

| (13) | „dostopnost na trgu“ je vsaka dobava proizvoda za distribucijo ali uporabo na trgu Skupnosti v okviru gospodarske dejavnosti, za katero je ali ni treba plačati; |
| --- | --- |

(13)

„dostopnost na trgu“ je vsaka dobava proizvoda za distribucijo ali uporabo na trgu Skupnosti v okviru gospodarske dejavnosti, za katero je ali ni treba plačati;

| (14) | „končni uporabnik“ je potrošnik, vključno z upravljavcem voznega parka ali prevozno podjetje, ki kupuje ali naj bi kupilo pnevmatike; |
| --- | --- |

(14)

„končni uporabnik“ je potrošnik, vključno z upravljavcem voznega parka ali prevozno podjetje, ki kupuje ali naj bi kupilo pnevmatike;

| (15) | „bistveni parameter“ je parameter pnevmatike, npr. kotalni upor, oprijem na mokri podlagi ali zunanji kotalni hrup, ki ima med uporabo večji vpliv na okolje, varnost v cestnem prometu ali zdravje. |
| --- | --- |

(15)

„bistveni parameter“ je parameter pnevmatike, npr. kotalni upor, oprijem na mokri podlagi ali zunanji kotalni hrup, ki ima med uporabo večji vpliv na okolje, varnost v cestnem prometu ali zdravje.

Člen 4

Odgovornosti Evropske komisije

1.
     
  Evropska komisija najkasneje septembra 2010 vzpostavi in upravlja spletno stran EU o označevanju pnevmatik kot osrednji vir informacij o posameznih delih oznake.

2.
     
  Spletna stran vključuje:

| (a) | razlago piktogramov, natisnjenih na oznakah, |
| --- | --- |

(a)

razlago piktogramov, natisnjenih na oznakah,

| (b) | kalkulator za izračun prihranka goriva, ki kaže možni prihranek goriva, denarja in CO2 ob uporabi pnevmatik z nizkim kotalnim uporom za razrede C1, C2 in C3; |
| --- | --- |

(b)

kalkulator za izračun prihranka goriva, ki kaže možni prihranek goriva, denarja in CO2 ob uporabi pnevmatik z nizkim kotalnim uporom za razrede C1, C2 in C3;

| (c) | opozorilo, da so dejanski prihranki goriva in varnost v cestnem prometu v veliki meri odvisni od ravnanja voznikov, zlasti:










  (i) | ekološka vožnja lahko bistveno zmanjša porabo goriva, |
| --- | --- | --- |

(c)

opozorilo, da so dejanski prihranki goriva in varnost v cestnem prometu v veliki meri odvisni od ravnanja voznikov, zlasti:

(i)

ekološka vožnja lahko bistveno zmanjša porabo goriva,

| (ii) | za boljši oprijem na mokri podlagi in boljši izkoristek goriva je treba redno preverjati tlak v pnevmatikah, |
| --- | --- |

(ii)

za boljši oprijem na mokri podlagi in boljši izkoristek goriva je treba redno preverjati tlak v pnevmatikah,

| (iii) | vedno je treba upoštevati varnostno razdaljo. |
| --- | --- |

(iii)

vedno je treba upoštevati varnostno razdaljo.

Člen 5

Odgovornosti dobaviteljev pnevmatik

Države članice zagotovijo, da dobavitelji pnevmatik izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (1) | Dobavitelji zagotovijo, da imajo pnevmatike C1 in C2, ki jih dobavljajo distributerjem ali končnim uporabnikom, priloženo oznako, ki je
  prikazana na kakršen koli način ali z
  nalepko
  na platišču
  , ▐ ki označuje razred glede na izkoristek goriva
  in oprijem na mokri podlagi ter
  izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu z
  deli A, B in C
  Priloge I ▐. |
| --- | --- |

(1)

Dobavitelji zagotovijo, da imajo pnevmatike C1 in C2, ki jih dobavljajo distributerjem ali končnim uporabnikom, priloženo oznako, ki je
  prikazana na kakršen koli način ali z
  nalepko
  na platišču
  , ▐ ki označuje razred glede na izkoristek goriva
  in oprijem na mokri podlagi ter
  izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu z
  deli A, B in C
  Priloge I ▐.

| (2) | Format nalepke
  in oznake
  iz točke 1 je predpisan v Prilogi II. |
| --- | --- |

(2)

Format nalepke
  in oznake
  iz točke 1 je predpisan v Prilogi II.

| (3) | Dobavitelji v tehničnem promocijskem gradivu navedejo razred glede na izkoristek goriva, razred glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu s Prilogo I v vrstnem redu v skladu s Prilogo III.
  Pri pnevmatikah C1 in C2 se označi tudi izmerjen koeficient kotalnega upora. |
| --- | --- |

(3)

Dobavitelji v tehničnem promocijskem gradivu navedejo razred glede na izkoristek goriva, razred glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu s Prilogo I v vrstnem redu v skladu s Prilogo III.
  Pri pnevmatikah C1 in C2 se označi tudi izmerjen koeficient kotalnega upora.

| (4) | Dobavitelji zagotovijo na zahtevo organom držav članic tehnično dokumentacijo pet let po dostopnosti zadnje pnevmatike določenega tipa na trgu. Tehnična dokumentacija je dovolj natančna, da lahko organi preverijo natančnost podatkov, navedenih na oznaki o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem hrupu. |
| --- | --- |

(4)

Dobavitelji zagotovijo na zahtevo organom držav članic tehnično dokumentacijo pet let po dostopnosti zadnje pnevmatike določenega tipa na trgu. Tehnična dokumentacija je dovolj natančna, da lahko organi preverijo natančnost podatkov, navedenih na oznaki o izkoristku goriva, oprijemu na mokri podlagi in zunanjem kotalnem hrupu.

| (5) | Dobavitelji navedejo vrednosti glede koeficienta kotalnega upora (izraženega v kg/t), indeksa oprijema na mokri podlagi (izraženega kot indeks učinkovitosti G v primerjavi z ustrezno standardno pnevmatiko) ter emisij hrupa (izraženih v dB), izmerjene na homologacijskih preizkusih, v javno dostopni bazi podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Dobavitelji navedejo vrednosti glede koeficienta kotalnega upora (izraženega v kg/t), indeksa oprijema na mokri podlagi (izraženega kot indeks učinkovitosti G v primerjavi z ustrezno standardno pnevmatiko) ter emisij hrupa (izraženih v dB), izmerjene na homologacijskih preizkusih, v javno dostopni bazi podatkov.

Člen 6

Odgovornosti distributerjev pnevmatik

Države članice zagotovijo, da distributerji pnevmatik izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (1) | Distributerji zagotovijo, da
  so
  nalepke,
  ali oznake, ki jih zagotovijo
  dobavitelji v skladu s točko 1 člena 5 ali podrobnejša razlaga oznake iz točke 3 Priloge II na voljo in jasno prikazane na pnevmatiki ali v neposredni bližini na prodajnem mestu. |
| --- | --- |

(1)

Distributerji zagotovijo, da
  so
  nalepke,
  ali oznake, ki jih zagotovijo
  dobavitelji v skladu s točko 1 člena 5 ali podrobnejša razlaga oznake iz točke 3 Priloge II na voljo in jasno prikazane na pnevmatiki ali v neposredni bližini na prodajnem mestu.

| (2) | Kadar pnevmatike, namenjene za prodajo, končnim uporabnikom niso vidne, jim distributerji zagotovijo
  dokumentacijo
  o razredu teh pnevmatik glede na izkoristek goriva, razredu glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa. |
| --- | --- |

(2)

Kadar pnevmatike, namenjene za prodajo, končnim uporabnikom niso vidne, jim distributerji zagotovijo
  dokumentacijo
  o razredu teh pnevmatik glede na izkoristek goriva, razredu glede na oprijem na mokri podlagi in izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa.

| (3) | Pri pnevmatikah C1, C2
  in C3
  distributerji na računih, ki jih izstavijo končnim uporabnikom ob nakupu pnevmatik, navedejo
  podrobnejšo razlago oznake iz točke 3 ali 4 Priloge II, ki vsebuje
  razred glede na izkoristek goriva in
  oprijem na mokri podlagi ter
  izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa
  v skladu z deli A, B oziroma C Priloge I, ali to razlago priložijo računom
  . ▐ |
| --- | --- |

(3)

Pri pnevmatikah C1, C2
  in C3
  distributerji na računih, ki jih izstavijo končnim uporabnikom ob nakupu pnevmatik, navedejo
  podrobnejšo razlago oznake iz točke 3 ali 4 Priloge II, ki vsebuje
  razred glede na izkoristek goriva in
  oprijem na mokri podlagi ter
  izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa
  v skladu z deli A, B oziroma C Priloge I, ali to razlago priložijo računom
  . ▐

Člen 7

Odgovornost dobaviteljev in distributerjev vozil

Države članice zagotovijo, da dobavitelji in distributerji vozil izpolnjujejo naslednje določbe:

| (1) | Dobavitelji in distributerji vozil
  posredujejo
  podatke o pnevmatikah, nameščenih na vozilih. Podatki vsebujejo razred glede na izkoristek goriva v skladu z delom A Priloge I, izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu z delom C Priloge I, pri pnevmatikah C1 pa tudi razred glede na oprijem na mokri podlagi v skladu z delom B Priloge I,
  navedeni pa so v vrstnem redu v skladu s Prilogo III
  .
  Ti podatki so vključeni vsaj v elektronskem tehničnem promocijskem gradivu in so posredovani končnim uporabnikom pred prodajo vozila. |
| --- | --- |

(1)

Dobavitelji in distributerji vozil
  posredujejo
  podatke o pnevmatikah, nameščenih na vozilih. Podatki vsebujejo razred glede na izkoristek goriva v skladu z delom A Priloge I, izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa v skladu z delom C Priloge I, pri pnevmatikah C1 pa tudi razred glede na oprijem na mokri podlagi v skladu z delom B Priloge I,
  navedeni pa so v vrstnem redu v skladu s Prilogo III
  .
  Ti podatki so vključeni vsaj v elektronskem tehničnem promocijskem gradivu in so posredovani končnim uporabnikom pred prodajo vozila.

| (2) | Kadar se lahko na novo vozilo namestijo različni tipi pnevmatik in končni uporabniki ne morejo izbirati med njimi,
  vsebujejo informacije iz točke 1
  najnižji razred teh tipov pnevmatik glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa ▐. |
| --- | --- |

(2)

Kadar se lahko na novo vozilo namestijo različni tipi pnevmatik in končni uporabniki ne morejo izbirati med njimi,
  vsebujejo informacije iz točke 1
  najnižji razred teh tipov pnevmatik glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa ▐.

| (3) | Kadar lahko končni uporabniki izbirajo med različnimi tipi pnevmatik, ki se namestijo na novo vozilo,
  se uporabi točka (a) ali (b):










  (a) | kadar lahko končni uporabniki izbirajo med različni velikostmi pnevmatik oziroma platišč, ne pa med drugimi parametri tipa pnevmatik, vsebujejo informacije iz točke 1 za vse velikosti pnevmatik oziroma platišč podatke o najnižjem razredu glede na izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi
  in
  najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa
  za vse tipe pnevmatik oziroma platišč te velikosti
  . |
| --- | --- | --- |

(3)

Kadar lahko končni uporabniki izbirajo med različnimi tipi pnevmatik, ki se namestijo na novo vozilo,
  se uporabi točka (a) ali (b):

(a)

kadar lahko končni uporabniki izbirajo med različni velikostmi pnevmatik oziroma platišč, ne pa med drugimi parametri tipa pnevmatik, vsebujejo informacije iz točke 1 za vse velikosti pnevmatik oziroma platišč podatke o najnižjem razredu glede na izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi
  in
  najvišjo izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa
  za vse tipe pnevmatik oziroma platišč te velikosti
  .

| (b) | razen v primerih iz točke (a) vsebujejo informacije iz točke 1 podatke o razredu glede na izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi in izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa za vse tipe pnevmatik, ki jih končni uporabni lahko izbere. |
| --- | --- |

(b)

razen v primerih iz točke (a) vsebujejo informacije iz točke 1 podatke o razredu glede na izkoristek goriva, oprijem na mokri podlagi in izmerjeno vrednost zunanjega kotalnega hrupa za vse tipe pnevmatik, ki jih končni uporabni lahko izbere.

Člen 8

Usklajene testne metode

Podatki, ki jih je treba zagotoviti o razredu glede na izkoristek goriva, izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa in razredu glede na oprijem na mokri podlagi v skladu s členi 5, 6 in 7, se pridobijo z uporabo usklajenih testnih metod v skladu s Prilogo I.
  Usklajeni testi končnim uporabnikom zagotovijo zanesljivo in v celoti reprezentativno razvrstitev testiranih lastnosti.

Člen 9

Postopek preverjanja

1.   Države članice v skladu s postopkom iz Priloge IV ocenijo skladnost navedenih razredov glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi v smislu delov A in B Priloge I in navedene izmerjene vrednosti zunanjega kotalnega hrupa v smislu dela C Priloge I.

2.
     
  Takšna presoja ne posega v nobeno homologacijo vozila ali pnevmatike, pridobljeno v EU v skladu z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (10) ali Uredbo (ES) št. .../2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil...]. Države članice za oceno skladnosti, kadar je to primerno, pregledajo tudi homologacijsko dokumentacijo pnevmatike in ustrezno spremno dokumentacijo, ki jo posreduje dobavitelj.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni organi vzpostavijo sistem rednih in naključnih pregledov prodajnih točk, da se zagotovi skladnost z zahtevami te uredbe.

Člen 10

Notranji trg

1.   Kadar so zahteve te
  uredbe
  izpolnjene, države članice na podlagi podatkov o proizvodih, zajetih v tej
  uredbi
  , ne prepovejo ali omejijo dostopnosti pnevmatik na trgu.

2.   Države članice predvidevajo, da oznake in podatki o proizvodu ustrezajo določbam iz te
  uredbe
  , dokler ne morejo dokazati nasprotnega. Da bi lahko ocenili natančnost navedenih vrednosti, lahko od dobaviteljev zahtevajo tehnično dokumentacijo
  v skladu s točko 4 člena 5
  .

Člen 11

Spodbude

Države članice ne spodbujajo pnevmatik, ki ne dosegajo razreda C glede na izkoristek goriva
  ali oprijem na mokri podlagi
  v smislu dela A
  oziroma B
  Priloge I.

Člen 12

Spreminjanje in prilagajanje tehničnemu napredku

Naslednji ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te
  uredbe
  , med drugim tako, da jih dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(2):

| (1) | uvedba zahtev za razvrščanje pnevmatik C2 in C3 glede na oprijem na mokri podlagi pod pogojem, da so na voljo ustrezne usklajene testne metode, |
| --- | --- |

(1)

uvedba zahtev za razvrščanje pnevmatik C2 in C3 glede na oprijem na mokri podlagi pod pogojem, da so na voljo ustrezne usklajene testne metode,

| (2) | uvedba zahtev za pnevmatike za sneg ali za nordijske zimske pnevmatike, |
| --- | --- |

(2)

uvedba zahtev za pnevmatike za sneg ali za nordijske zimske pnevmatike,

| ▐ (3) | prilagoditev prilog I do IV tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

▐ (3)

prilagoditev prilog I do IV tehničnemu napredku.

Člen 13

Izvajanje in
  sankcije

1.
     Države članice
  s pomočjo nenehne izmenjave informacij zagotovijo tesnejše sodelovanje pri nadzoru trga za dosledno izvajanje te uredbe. Države članice uvedejo ustrezne ukrepe za reden naknaden nadzor, s čimer bi zagotovili, da se pnevmatike, ki niso označene v skladu s predpisi, ustrezno označijo ali pa umaknejo s trga.

2.
     
  Države članice uvedejo ukrepe, ki določajo sankcije za kršitve določb te uredbe, vključno s pravili
  za sankcije, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te
  uredbe
  , in
  določbe, ki zagotavljajo
  njihovo izvajanje. ▐

3.
     
  Ti ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

4.
     Države članice Komisijo brez odlašanja uradno obvestijo o navedenih
  ukrepih in vseh njihovih poznejših spremembah.

Člen 14

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljajo členi 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 15

Pregled

1.
     Najpozneje
  tri leta
  po začetku uporabe te
  uredbe
  Komisija
  pregleda izvajanje te uredbe, med drugim upoštevajoč:

| (a) | učinkovitost oznake v smislu ozaveščenosti potrošnikov, |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost oznake v smislu ozaveščenosti potrošnikov,

| (b) | morebitno razširitev sistema označevanja na obnovljene pnevmatike, |
| --- | --- |

(b)

morebitno razširitev sistema označevanja na obnovljene pnevmatike,

| (c) | morebitno uvedbo novih parametrov ali razredov pnevmatik, |
| --- | --- |

(c)

morebitno uvedbo novih parametrov ali razredov pnevmatik,

| (d) | podatke o parametrih pnevmatik, ki jih končnim uporabnikom zagotovijo dobavitelji in distrubuterji vozil. |
| --- | --- |

(d)

podatke o parametrih pnevmatik, ki jih končnim uporabnikom zagotovijo dobavitelji in distrubuterji vozil.

2.
     
  Komisija na podlagi tega pregleda ter po oceni učinka in raziskavi pri potrošnikih Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo in po potrebi priloži predlog za spremembo te uredbe.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se
  ▐ od 1. novembra 2012.

Člena 5 in 6 se za proizvajalce pnevmatik ne uporabljata pred 1. julijem 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 25. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C ..., str. ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009.

3

(4)  KOM(2008)0433.

4

KOM

0433

(5)  KOM(2006)0545.

5

KOM

0545

(6)  UL L ..., str. ...

6

UL L ..., str. ...

(7)  UL L 189, 18.7.2002, str. 12.

7

(8)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

9

(10)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

10

Sreda, 22. aprila 2009PRILOGA I

Parametri za razvrščanje pnevmatik

Del A:   razredi glede na izkoristek goriva

Razrede glede na izkoristek goriva je treba določiti na podlagi koeficienta kotalnega upora (KKU) v skladu z lestvico oznak A do G, ki je določena v nadaljevanju, in izmeriti v skladu z ║ Uredbo UNECE ║ .

▐

| Razred С1 | Razred С2 | Razred С3 |
| --- | --- | --- |
| KKU v kg/t | Razred energetske učinkovitosti | KKU v kg/t | Razred energetske učinkovitosti | KKU v kg/t | Razred energetske učinkovitosti |
| KKU≤6,5 | A | KKU≤5,5 | A | KKU≤4,0 | A |
| 6,6≤KKU≤7,7 | B | 5,6≤KKU≤6,7 | B | 4,1≤KKU≤5,0 | B |
| 7,8≤KKU≤9,0 | C | 6,8≤KKU≤8,0 | C | 5,1≤KKU≤6,0 | C |
| - | D | - | D | 6,1≤KKU≤7,0 | D |
| 9,1≤KKU≤10,5 | E | 8,1≤KKU≤9,2 | E | 7,1≤KKU≤8,0 | E |
| 10,6≤KKU≤12,0 | F | 9,3≤KKU≤10,5 | F | KKU≥8,1 | F |
| KKU≥12,1 | G | KKU≥10,6 | G | - | G |

Razred С1

Razred С2

Razred С3

KKU v kg/t

Razred energetske učinkovitosti

KKU v kg/t

Razred energetske učinkovitosti

KKU v kg/t

Razred energetske učinkovitosti

KKU≤6,5

A

KKU≤5,5

A

KKU≤4,0

A

6,6≤KKU≤7,7

B

5,6≤KKU≤6,7

B

4,1≤KKU≤5,0

B

7,8≤KKU≤9,0

C

6,8≤KKU≤8,0

C

5,1≤KKU≤6,0

C

-

D

-

D

6,1≤KKU≤7,0

D

9,1≤KKU≤10,5

E

8,1≤KKU≤9,2

E

7,1≤KKU≤8,0

E

10,6≤KKU≤12,0

F

9,3≤KKU≤10,5

F

KKU≥8,1

F

KKU≥12,1

G

KKU≥10,6

G

-

G

Del B:   razredi glede na oprijem na mokri podlagi

Razrede pnevmatik C1 glede na oprijem na mokri podlagi je treba določiti na podlagi indeksa oprijema na mokri podlagi (G) v skladu z lestvico oznak A do G, ki je določena v nadaljevanju, in izmeriti v skladu z Uredbo UNECE 117 o enotnih predpisih o homologaciji pnevmatik v zvezi z emisijami hrupa pnevmatik pri kotaljenju in z oprijemljivostjo na mokrih površinah (1).

| G | Razredi glede na oprijem na mokri podlagi |
| --- | --- |
| 155≤G | A |
| 140≤G≤154 | B |
| 125≤G≤139 | C |
| - | D |
| 110≤G≤124 | E |
| G≤109 | F |
| - | G |

G

Razredi glede na oprijem na mokri podlagi

155≤G

A

140≤G≤154

B

125≤G≤139

C

-

D

110≤G≤124

E

G≤109

F

-

G

Del C:   zunanji kotalni hrup

Izmerjena vrednost zunanjega kotalnega hrupa se izrazi v decibelih in izmeri v skladu z Uredbo UNECE 117 o enotnih predpisih o homologaciji pnevmatik v zvezi z emisijami hrupa pnevmatik pri kotaljenju in z oprijemljivostjo na mokrih površinah.

Del D:
     
  Nizka raven hrupa

Označevanje izmerjene vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, izražene v dB, se pri pnevmatikah z nizko ravnjo hrupa, opredeljene na podlagi spodnje tabele, dopolni z znakom „Nizka raven hrupa“:

| Razredi glede na zunanji kotalni upor (dB(A)) |
| --- |
| | C1 | C2 | C3 |
| Znak za nizko raven hrupa (2) | ≤68 | ≤69 | ≤70 |

Razredi glede na zunanji kotalni upor (dB(A))

C1

C2

C3

Znak za nizko raven hrupa (2)

≤68

≤69

≤70

---

(1)  UL L 231, 29.8.2008, str. 19.

(2)  
  Znak za nizko raven hrupa:

Image

Sreda, 22. aprila 2009PRILOGA II

Zasnova nalepke

Nalepka iz točke 1 člena 5 in točke 1 člena 6 je sestavljena iz dveh delov: (1) oznake, natisnjene v spodaj opisanem formatu, in (2) polja, kjer so navedeni ime dobavitelja in linija pnevmatike, dimenzije pnevmatike, indeks nosilnosti, hitrostni razred in ostali tehnični podatki (v nadaljnjem besedilu: polje za trgovsko znamko).

1.   Zasnova nalepke

| 1.1 | Oznaka, natisnjena na nalepki v skladu s točko 1 člena 5 in točko 1 člena 6, mora ustrezati spodnji sliki. |
| --- | --- |

1.1

Oznaka, natisnjena na nalepki v skladu s točko 1 člena 5 in točko 1 člena 6, mora ustrezati spodnji sliki.

Image

| 1.2 | Zasnovi se doda naslednja točka:



  naslov spletne strani EU o označevanju pnevmatik v veliki pisavi na dnu oznake, |
| --- | --- |

1.2

naslov spletne strani EU o označevanju pnevmatik v veliki pisavi na dnu oznake,

| 1.3 | Specifikacije na oznaki: |
| --- | --- |

1.3

Specifikacije na oznaki:

Image

| 1.4 | Oznaka mora biti najmanj 75 mm široka in 110 mm visoka. Če je format natisnjene oznake večji, mora razmerje kljub temu ustrezati zgornjim specifikacijam. |
| --- | --- |

1.4

Oznaka mora biti najmanj 75 mm široka in 110 mm visoka. Če je format natisnjene oznake večji, mora razmerje kljub temu ustrezati zgornjim specifikacijam.

| 1.5 | Oznaka mora izpolnjevati naslednje zahteve:






  (a) | barve so CMYK – cianova, škrlatna, rumena in črna – in se navedejo kot v naslednjem primeru: 00-70-X-00: 0 % cianova, 70 % škrlatna, 100 % rumena, 0 % črna; |
| --- | --- | --- |

1.5

Oznaka mora izpolnjevati naslednje zahteve:

(a)

barve so CMYK – cianova, škrlatna, rumena in črna – in se navedejo kot v naslednjem primeru: 00-70-X-00: 0 % cianova, 70 % škrlatna, 100 % rumena, 0 % črna;

| (b) | Spodnje številke se nanašajo na legendo iz točke 1.3; | Izkoristek goriva
  Piktogram, kot sledi: širina: 19,5 mm, višina: 18,5 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 23 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, širina: 36 mm – barva: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

(b)

Spodnje številke se nanašajo na legendo iz točke 1.3;

Image

Izkoristek goriva

Piktogram, kot sledi: širina: 19,5 mm, višina: 18,5 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 23 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, širina: 36 mm – barva: X-10-00-05;

| | Oprijem na mokri podlagi
  Piktogram, kot sledi: širina: 19 mm, višina: 19 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 23 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, širina: 26 mm – barva: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Oprijem na mokri podlagi

Piktogram, kot sledi: širina: 19 mm, višina: 19 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 23 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, širina: 26 mm – barva: X-10-00-05;

| | Zunanji kotalni hrup
  Piktogram, kot sledi: širina: 23 mm, višina: 15 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 24 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, višina: 24 mm – barva: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Zunanji kotalni hrup

Piktogram, kot sledi: širina: 23 mm, višina: 15 mm – črta okvira piktograma: 3,5 pt, širina: 26 mm, višina: 24 mm – črta okvira piktograma: 1 pt – črta konca okvira: 3,5 pt, višina: 24 mm – barva: X-10-00-05;

| | Rob oznake: črta: 1,5 pt – barva: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Rob oznake: črta: 1,5 pt – barva: X-10-00-05;

| | Lestvica A-G






  — | puščice: višina: 4,75 mm, presledek: 0,75 mm, črna črta: 0,5 pt – barve:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Lestvica A-G

—

puščice: višina: 4,75 mm, presledek: 0,75 mm, črna črta: 0,5 pt – barve:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00; |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00;

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

| — | besedilo: Helvetica Bold 12 pt, 100 % bela, črna obroba: 0,5 pt; |
| --- | --- |

—

besedilo: Helvetica Bold 12 pt, 100 % bela, črna obroba: 0,5 pt;

| | Razvrščanje






  — | puščica: širina: 16 mm, višina: 10 mm, 100 % črna; |
| --- | --- | --- |

Image

Razvrščanje

—

puščica: širina: 16 mm, višina: 10 mm, 100 % črna;

| — | besedilo: Helvetica Bold 27 pt, 100 % bela; |
| --- | --- |

—

besedilo: Helvetica Bold 27 pt, 100 % bela;

| | Vrstice na lestvici: črta: 0,5 pt, razmik med črtkanimi črtami: 5,5 mm, 100 % črna; |
| --- | --- |

Image

Vrstice na lestvici: črta: 0,5 pt, razmik med črtkanimi črtami: 5,5 mm, 100 % črna;

| | Besedilo na lestvici: Helvetica Bold 11 pt, 100 % črna; |
| --- | --- |

Image

Besedilo na lestvici: Helvetica Bold 11 pt, 100 % črna;

| | Vrednosti hrupa






  — | okvir: širina: 25 mm, višina: 10 mm, 100 % črna; |
| --- | --- | --- |

Image

Vrednosti hrupa

—

okvir: širina: 25 mm, višina: 10 mm, 100 % črna;

| — | besedilo: Helvetica Bold 20 pt, 100 % bela; |
| --- | --- |

—

besedilo: Helvetica Bold 20 pt, 100 % bela;

| — | besedilo enote: Helvetica Bold Regular za „(A)“ 13 pt, 100 % bela; |
| --- | --- |

—

besedilo enote: Helvetica Bold Regular za „(A)“ 13 pt, 100 % bela;

| | Logo EU: width: 9 mm, height: 6 mm; |
| --- | --- |

Image

Logo EU: width: 9 mm, height: 6 mm;

| | Sklic na uredbo: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % črna;
  Navedba razreda pnevmatike: Helvetica Bold 4.129,50 cm3, 100 % črna; |
| --- | --- |

Image

Sklic na uredbo: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % črna;

Navedba razreda pnevmatike: Helvetica Bold 4.129,50 cm3, 100 % črna;

| (c) | Ozadje mora biti belo. |
| --- | --- |

(c)

Ozadje mora biti belo.

| 1.6 | Na oznaki je treba navesti razred pnevmatike (C1, C2 ali C3) v formatu, predpisanem na sliki iz točke 1.3. |
| --- | --- |

1.6

Na oznaki je treba navesti razred pnevmatike (C1, C2 ali C3) v formatu, predpisanem na sliki iz točke 1.3.

2.   Polje za trgovsko znamko

║ Dobavitelji morajo na nalepki poleg oznake navesti svoje ime, linijo pnevmatike, dimenzije pnevmatike, indeks nosilnosti, hitrostni razred in ostale tehnične podatke, pri čemer so barva, format in oblika poljubni, pod pogojem, da razmerje med poljem za trgovsko znamko in velikostjo oznake ni večje od 4:5 in da sporočilo, objavljeno skupaj z oznako, ne vpliva na sporočilo na oznaki.

3.
     
  Zasnova razširjene razlagalne oznake

Razlaga nalepke iz člena 5 je skladna s spodaj podano ilustracijo, besedilo pa prevedeno v ustrezen jezik mesta prodaje. Ta različica oznake se posreduje potrošniku na računu ali skupaj z njim, razen če to dobavitelju povzroči nepotrebno breme; v tem primeru se informacije posredujejo v skladu s točko 4 Priloge II.

Image

4.
     
  Zasnova informacij na računu

V primeru, ko stroški tiskanja razlage oznake iz točke 3 Priloge II pomenijo nepotrebno breme dobavitelju, se informacije o oznaki posredujejo v skladu z naslednjo ilustracijo:

Image

Sreda, 22. aprila 2009PRILOGA III

Podatki, navedeni v tehničnem promocijskem gradivu

| 1. | Podatki o pnevmatiki se navedejo v naslednjem vrstnem redu:






  (i) | razred glede na izkoristek goriva (A do G), |
| --- | --- | --- |

1.

Podatki o pnevmatiki se navedejo v naslednjem vrstnem redu:

(i)

razred glede na izkoristek goriva (A do G),

| (ii) | razred glede na oprijem na mokri podlagi (A do G), |
| --- | --- |

(ii)

razred glede na oprijem na mokri podlagi (A do G),

| (iii) | izmerjena vrednost zunanjega kotalnega upora (dB). |
| --- | --- |

(iii)

izmerjena vrednost zunanjega kotalnega upora (dB).

| 2. | Ti podatki morajo izpolnjevati naslednje zahteve:






  (i) | morajo biti lahko berljivi, |
| --- | --- | --- |

2.

Ti podatki morajo izpolnjevati naslednje zahteve:

(i)

morajo biti lahko berljivi,

| (ii) | morajo biti lahko razumljivi, |
| --- | --- |

(ii)

morajo biti lahko razumljivi,

| (iii) | če je določen tip pnevmatike glede na dimenzije in ostale parametre mogoče različno uvrstiti, se mora navesti razpon med najmanj in najbolj zmogljivo pnevmatiko. |
| --- | --- |

(iii)

če je določen tip pnevmatike glede na dimenzije in ostale parametre mogoče različno uvrstiti, se mora navesti razpon med najmanj in najbolj zmogljivo pnevmatiko.

| 3. | Dobavitelji morajo na svojih spletnih straneh objaviti tudi:








  (i) | povezavo do spletne strani EU o označevanju pnevmatik; |
| --- | --- | --- |

3.

Dobavitelji morajo na svojih spletnih straneh objaviti tudi:

(i)

povezavo do spletne strani EU o označevanju pnevmatik;

| (ii) | razlago piktogramov, natisnjenih na oznaki, ter kalkulator za izračun izkoristka goriva v skladu s spletno stranjo EU o označevanju pnevmatik; |
| --- | --- |

(ii)

razlago piktogramov, natisnjenih na oznaki, ter kalkulator za izračun izkoristka goriva v skladu s spletno stranjo EU o označevanju pnevmatik;

| (iii) | opozorilo, da so dejanski prihranki goriva in varnost v cestnem prometu v veliki meri odvisni od obnašanja voznikov, zlasti:






  — | ekološka vožnja lahko bistveno zmanjša porabo goriva, |
| --- | --- | --- |

(iii)

opozorilo, da so dejanski prihranki goriva in varnost v cestnem prometu v veliki meri odvisni od obnašanja voznikov, zlasti:

—

ekološka vožnja lahko bistveno zmanjša porabo goriva,

| — | za dosego boljšega oprijema na mokri podlagi in izkoristka goriva je treba redno preverjati tlak v pnevmatikah, |
| --- | --- |

—

za dosego boljšega oprijema na mokri podlagi in izkoristka goriva je treba redno preverjati tlak v pnevmatikah,

| — | vedno je treba upoštevati varnostno razdaljo. |
| --- | --- |

—

vedno je treba upoštevati varnostno razdaljo.

Sreda, 22. aprila 2009PRILOGA IV

Postopek preverjanja

Resničnost navedenih razredov glede na izkoristek goriva in oprijem na mokri podlagi ter navedenih izmerjenih vrednosti zunanjega kotalnega hrupa se oceni pri vsakem tipu pnevmatike ali vsaki skupini pnevmatik, ki jo določi dobavitelj, po naslednjem postopku:

| (1) | najprej se testira ena pnevmatika. Če izmerjena vrednost ustreza navedenemu razredu ali izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, je test uspešen. |
| --- | --- |

(1)

najprej se testira ena pnevmatika. Če izmerjena vrednost ustreza navedenemu razredu ali izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, je test uspešen.

| (2) | če izmerjena vrednost ne ustreza navedenemu razredu ali izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, se testirajo še tri pnevmatike. Resničnost navedenih podatkov se oceni s pomočjo povprečne vrednosti, izmerjene pri štirih pnevmatikah. |
| --- | --- |

(2)

če izmerjena vrednost ne ustreza navedenemu razredu ali izmerjeni vrednosti zunanjega kotalnega hrupa, se testirajo še tri pnevmatike. Resničnost navedenih podatkov se oceni s pomočjo povprečne vrednosti, izmerjene pri štirih pnevmatikah.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/212

---

Sreda, 22. aprila 2009Sprememba Uredbe (ES) št. 717/2007 (mobilna telefonska omrežja) in Direktive 2002/21/ES (elektronska komunikacija) ***I

P6_TA(2009)0249

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (KOM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

2010/C 184 E/55

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0580),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0333/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0138/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0187

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 717/2007 o gostovanju v javnih mobilnih telefonskih omrežjih znotraj Skupnosti in Direktive 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 544/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/213

---

Sreda, 22. aprila 2009Zahteve za poročanje in dokumentiranje v primeru združitve in delitve ***I

P6_TA(2009)0250

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS, 78/855/EGS in 82/891/EGS ter Direktive 2005/56/ES glede zahtev za poročanje in dokumentiranje v primeru združitve in delitve (KOM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

2010/C 184 E/56

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0576),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 44(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0330/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 7. aprila 2009, o odobritvi predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0247/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0182

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS, 78/855/EGS in 82/891/EGS ter Direktive 2005/56/ES glede zahtev za poročanje in dokumentiranje v primeru združitev in delitev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/109/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/214

---

Sreda, 22. april 2009Zavarovanje in pozavarovanje (SOLVENTNOST II) (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0251

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (prenovitev) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

2010/C 184 E/57

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0361) in spremenjenega predloga (KOM(2008)0119),

ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0231/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju privolitve predstavnika Sveta v pismu z dne 1. aprila 2009 o sprejetju spremenjenega predloga v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0413/2008),

| A. | ker po mnenju svetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju svetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije ter kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije ter kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.03.2002, str. 1.

---

Sreda, 22. aprila 2009P6_TC1-COD(2007)0143

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 22. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/138/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/215

---

Sreda, 22. aprila 2009Začasni sporazum EU/Turkmenistan *

P6_TA(2009)0253

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (5144/1999 – KOM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

2010/C 184 E/58

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta in Komisije (KOM(1998)0617),

ob upoštevanju Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Turkmenistanom na drugi strani (5144/1999),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2001 o razmerah v Turkmenistanu (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2003 o Turkmenistanu, vključno s Srednjo Azijo (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za Srednjo Azijo (3),

ob upoštevanju člena 133 in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C5-0338/1999),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0085/2006),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Turkmenistana. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Turkmenistana.

---

(1)  UL C 343, 5.12.2001, str. 310.

(2)  UL C 82 E, 1.4.2004, str. 639.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0059.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/216

---

Sreda, 22. aprila 2009Okvir Skupnosti za jedrsko varnost *

P6_TA(2009)0254

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta (Euratom) o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost (KOM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

2010/C 184 E/59

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0790),

ob upoštevanju členov 31 in 32 Pogodbe Euratom, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0026/2009),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 51 in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0236/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu z drugim odstavkom člena 119 Pogodbe Euratom ter se prepriča, da so bile spoštovane vse pravne zahteve, predvidene za sprejetje tega predloga v Pogodbi Euratom, zlasti posvetovanje s skupino strokovnjakov v skladu s členom 31 Pogodbe Euratom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu z drugim odstavkom člena 119 Pogodbe Euratom ter se prepriča, da so bile spoštovane vse pravne zahteve, predvidene za sprejetje tega predloga v Pogodbi Euratom, zlasti posvetovanje s skupino strokovnjakov v skladu s členom 31 Pogodbe Euratom;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 6 |
| (6) | Medtem ko se lahko vsaka
  država svobodno odloča glede svoje energetske mešanice
  , se je po obdobju razmisleka povečalo zanimanje za gradnjo novih objektov in nekatere države članice so se odločile, da izdajo dovoljenja novim objektom. Razen tega se pričakuje, da bodo imetniki dovoljenj v prihodnjih letih vložili zahtevke za podaljšanje življenjske dobe jedrskih elektrarn
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

(6)

Medtem ko se lahko vsaka
  država svobodno odloča glede svoje energetske mešanice
  , se je po obdobju razmisleka povečalo zanimanje za gradnjo novih objektov in nekatere države članice so se odločile, da izdajo dovoljenja novim objektom. Razen tega se pričakuje, da bodo imetniki dovoljenj v prihodnjih letih vložili zahtevke za podaljšanje življenjske dobe jedrskih elektrarn
  .

| (6) | Vsaka
  država članica se lahko svobodno odloča glede svoje energetske mešanice. |
| --- | --- |

(6)

Vsaka
  država članica se lahko svobodno odloča glede svoje energetske mešanice.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| (7) | V ta namen je treba razviti najboljše prakse, ki bodo upravne organe vodile pri njihovem odločanju o podaljšanju življenjske dobe jedrskih objektov. |
| --- | --- |

(7)

V ta namen je treba razviti najboljše prakse, ki bodo upravne organe vodile pri njihovem odločanju o podaljšanju življenjske dobe jedrskih objektov.

| (7) | Jedrska varnost je v interesu Skupnosti, kar bi bilo treba upoštevati pri odločitvah o izdajanju dovoljenj novim objektom in/ali pri podaljšanju življenjske dobe jedrskih objektov.
  V ta namen je treba razviti najboljše prakse, ki bodo upravne organe
  in države članice vodile pri njihovem odločanju o izdajanju dovoljenj novim objektom in
  o podaljšanju življenjske dobe jedrskih objektov. |
| --- | --- |

(7)

Jedrska varnost je v interesu Skupnosti, kar bi bilo treba upoštevati pri odločitvah o izdajanju dovoljenj novim objektom in/ali pri podaljšanju življenjske dobe jedrskih objektov.
  V ta namen je treba razviti najboljše prakse, ki bodo upravne organe
  in države članice vodile pri njihovem odločanju o izdajanju dovoljenj novim objektom in
  o podaljšanju življenjske dobe jedrskih objektov.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| (9) | Stalno izboljševanje jedrske varnosti zahteva, da vzpostavljeni sistemi za upravljanje
  in
  imetniki dovoljenj zagotavljajo
  visoko
  raven varnosti za prebivalstvo. |
| --- | --- |

(9)

Stalno izboljševanje jedrske varnosti zahteva, da vzpostavljeni sistemi za upravljanje
  in
  imetniki dovoljenj zagotavljajo
  visoko
  raven varnosti za prebivalstvo.

| (9) | Stalno izboljševanje jedrske varnosti zahteva, da vzpostavljeni sistemi za upravljanje
  ter
  imetniki dovoljenj
  in odgovorni za ravnanje z jedrskimi odpadki
  zagotavljajo
  najvišjo
  možno raven varnosti za prebivalstvo. |
| --- | --- |

(9)

Stalno izboljševanje jedrske varnosti zahteva, da vzpostavljeni sistemi za upravljanje
  ter
  imetniki dovoljenj
  in odgovorni za ravnanje z jedrskimi odpadki
  zagotavljajo
  najvišjo
  možno raven varnosti za prebivalstvo.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| (10) | Temelji
  in
  zahteve, ki jih določi Mednarodna agencija za atomsko varnost sestavljajo okvir praks, na
  katerem
  bi morale temeljiti nacionalne varnostne zahteve. Države članice so znatno prispevale k izboljšanju teh temeljev
  in
  zahtev. |
| --- | --- |

(10)

Temelji
  in
  zahteve, ki jih določi Mednarodna agencija za atomsko varnost sestavljajo okvir praks, na
  katerem
  bi morale temeljiti nacionalne varnostne zahteve. Države članice so znatno prispevale k izboljšanju teh temeljev
  in
  zahtev.

| (10) | Temelji, zahteve
  in smernice
  , ki jih določi Mednarodna agencija za atomsko varnost, sestavljajo
  skupek pravil in
  okvir praks, na
  katerih
  bi morale temeljiti nacionalne varnostne zahteve. Države članice so znatno prispevale k izboljšanju teh temeljev
  ,
  zahtev
  in smernic
  .
  Ta pravila bi morala odražati najboljšo mednarodno prakso v zvezi z varnostnimi zahtevami ter tvoriti dobro podlago za zakonodajo Skupnosti. V pravo Skupnosti jih ni mogoče vključiti zgolj s sklicevanjem na varnostne standarde IAEA, serija št. SF-1 (2006), v tej direktivi. Zaradi tega bi bilo treba tej direktivi dodati prilogo s temeljnimi varnostnimi načeli. |
| --- | --- |

(10)

Temelji, zahteve
  in smernice
  , ki jih določi Mednarodna agencija za atomsko varnost, sestavljajo
  skupek pravil in
  okvir praks, na
  katerih
  bi morale temeljiti nacionalne varnostne zahteve. Države članice so znatno prispevale k izboljšanju teh temeljev
  ,
  zahtev
  in smernic
  .
  Ta pravila bi morala odražati najboljšo mednarodno prakso v zvezi z varnostnimi zahtevami ter tvoriti dobro podlago za zakonodajo Skupnosti. V pravo Skupnosti jih ni mogoče vključiti zgolj s sklicevanjem na varnostne standarde IAEA, serija št. SF-1 (2006), v tej direktivi. Zaradi tega bi bilo treba tej direktivi dodati prilogo s temeljnimi varnostnimi načeli.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| (13) | Pravilno in pravočasno obveščanje javnosti o pomembnih vprašanjih glede jedrske varnosti mora temeljiti na visoki ravni preglednosti v zvezi z vprašanji, povezanimi z varnostjo jedrskih objektov. |
| --- | --- |

(13)

Pravilno in pravočasno obveščanje javnosti o pomembnih vprašanjih glede jedrske varnosti mora temeljiti na visoki ravni preglednosti v zvezi z vprašanji, povezanimi z varnostjo jedrskih objektov.

| (13) | Pravilno in pravočasno obveščanje zaposlenih
  v jedrski industriji in javnosti
  o pomembnih vprašanjih glede jedrske varnosti bi moralo temeljiti na visoki ravni preglednosti v zvezi z vprašanji, povezanimi z varnostjo jedrskih objektov. |
| --- | --- |

(13)

Pravilno in pravočasno obveščanje zaposlenih
  v jedrski industriji in javnosti
  o pomembnih vprašanjih glede jedrske varnosti bi moralo temeljiti na visoki ravni preglednosti v zvezi z vprašanji, povezanimi z varnostjo jedrskih objektov.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Da bi države članice zagotovile dostop do informacij, sodelovanje javnosti in preglednost, bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za izvajanje obveznosti, določenih v mednarodnih konvencijah, ki že določajo potrebne zahteve v nacionalnem, mednarodnem ali čezmejnem okviru, kot je Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija, 25. junij 1998) (1). |
| --- | --- |

(13a)

Da bi države članice zagotovile dostop do informacij, sodelovanje javnosti in preglednost, bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za izvajanje obveznosti, določenih v mednarodnih konvencijah, ki že določajo potrebne zahteve v nacionalnem, mednarodnem ali čezmejnem okviru, kot je Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Aarhuška konvencija, 25. junij 1998) (1).

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| (15) | Da se zagotovi
  učinkovito izvajanje varnostnih zahtev
  za jedrske objekte, morajo države članice upravne organe ustanoviti kot
  neodvisne
  organe. Upravnim organom je treba zagotoviti ustrezne pristojnosti in sredstva, da lahko opravljajo svoje dolžnosti. |
| --- | --- |

(15)

Da se zagotovi
  učinkovito izvajanje varnostnih zahtev
  za jedrske objekte, morajo države članice upravne organe ustanoviti kot
  neodvisne
  organe. Upravnim organom je treba zagotoviti ustrezne pristojnosti in sredstva, da lahko opravljajo svoje dolžnosti.

| (15) | Da se zagotovi
  učinkovita ureditev
  za jedrske objekte, bi morale države članice upravne organe ustanoviti kot organe
  , neodvisne od interesov, ki bi lahko negativno vplivali na odločitve o vprašanjih jedrske varnosti
  . Upravnim organom je treba zagotoviti ustrezne pristojnosti in sredstva, da lahko opravljajo svoje dolžnosti. |
| --- | --- |

(15)

Da se zagotovi
  učinkovita ureditev
  za jedrske objekte, bi morale države članice upravne organe ustanoviti kot organe
  , neodvisne od interesov, ki bi lahko negativno vplivali na odločitve o vprašanjih jedrske varnosti
  . Upravnim organom je treba zagotoviti ustrezne pristojnosti in sredstva, da lahko opravljajo svoje dolžnosti.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 19

| (19) | Upravni organi, ki so zadolženi za
  varnost
  jedrskih objektov v državah članicah, morajo sodelovati predvsem prek evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki
  , ki
  je razvila deset načel za urejanje jedrske varnosti. Evropska skupina na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki naj bi prispevala k okviru Skupnosti na področju jedrske varnosti s ciljem nenehnega izboljševanja. |
| --- | --- |

(19)

Upravni organi, ki so zadolženi za
  varnost
  jedrskih objektov v državah članicah, morajo sodelovati predvsem prek evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki
  , ki
  je razvila deset načel za urejanje jedrske varnosti. Evropska skupina na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki naj bi prispevala k okviru Skupnosti na področju jedrske varnosti s ciljem nenehnega izboljševanja.

| (19) | Upravni organi, ki so zadolženi za
  nadzor
  jedrskih objektov v državah članicah, morajo sodelovati predvsem prek evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki.
  Skupina na visoki ravni
  je razvila deset načel za urejanje jedrske varnosti
  , ki so pomembna za kontekst te direktive
  . Evropska skupina na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki naj bi prispevala k okviru Skupnosti na področju jedrske varnosti s ciljem nenehnega izboljševanja. |
| --- | --- |

(19)

Upravni organi, ki so zadolženi za
  nadzor
  jedrskih objektov v državah članicah, morajo sodelovati predvsem prek evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki.
  Skupina na visoki ravni
  je razvila deset načel za urejanje jedrske varnosti
  , ki so pomembna za kontekst te direktive
  . Evropska skupina na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki naj bi prispevala k okviru Skupnosti na področju jedrske varnosti s ciljem nenehnega izboljševanja.

Sprememba 9

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

1.   Namen te direktive je doseganje, vzdrževanje in stalno izboljševanje jedrske varnosti v Skupnosti ter izboljšanje vloge nacionalnih upravnih organov.

1.   Namen te direktive je
  ustvariti okvir Skupnosti za jedrsko varnost v Evropski uniji
  .
  Direktiva določa temelje za zakonodajo in za ureditvene predpise držav članic v zvezi z jedrsko varnostjo, pri čemer je njen cilj
  doseganje, vzdrževanje in stalno izboljševanje jedrske varnosti v Skupnosti ter izboljšanje vloge nacionalnih upravnih organov

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 2

2.   Uporablja se za načrtovanje, izbiro lokacije, gradnjo, vzdrževanje, delovanje in razgradnjo jedrskih objektov, za katere zakonodajni in regulativni okvir zadevnih držav članic zahteva upoštevanje varnosti.

2.   Uporablja se za načrtovanje, izbiro lokacije, gradnjo, vzdrževanje,
  začetek obratovanja,
  delovanje in razgradnjo jedrskih objektov
  ter za delo, ki ga opravljajo podizvajalci, ki jih najamejo upravljavci,
  za katere zakonodajni in regulativni okvir zadevnih držav članic zahteva upoštevanje varnosti.

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 2 – točka 1

| (1) | „jedrski objekt“ pomeni objekt za proizvodnjo jedrskega goriva, raziskovalni reaktor (vključno s podkritičnimi in kritičnimi sklopi), jedrsko elektrarno, skladišče izrabljenega goriva, objekt za bogatenje ali zmogljivost za ponovno predelavo; |
| --- | --- |

(1)

„jedrski objekt“ pomeni objekt za proizvodnjo jedrskega goriva, raziskovalni reaktor (vključno s podkritičnimi in kritičnimi sklopi), jedrsko elektrarno, skladišče izrabljenega goriva, objekt za bogatenje ali zmogljivost za ponovno predelavo;

| (1) | „jedrski objekt“ pomeni objekt za proizvodnjo jedrskega goriva, raziskovalni reaktor (vključno s podkritičnimi in kritičnimi sklopi), jedrsko elektrarno, skladišče izrabljenega goriva
  in radioaktivnih odpadkov
  , objekt za bogatenje ali zmogljivost za ponovno predelavo
  , vključno z objekti za ravnanje z radioaktivnimi snovmi, ki nastanejo pri delovanju objekta, in za njihovo obdelavo
  ; |
| --- | --- |

(1)

„jedrski objekt“ pomeni objekt za proizvodnjo jedrskega goriva, raziskovalni reaktor (vključno s podkritičnimi in kritičnimi sklopi), jedrsko elektrarno, skladišče izrabljenega goriva
  in radioaktivnih odpadkov
  , objekt za bogatenje ali zmogljivost za ponovno predelavo
  , vključno z objekti za ravnanje z radioaktivnimi snovmi, ki nastanejo pri delovanju objekta, in za njihovo obdelavo
  ;

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 2 – točka 3

| (3) | „radioaktivna snov“ pomeni vsako snov, ki vsebuje enega ali več radionuklidov, katerih delovanja ali koncentracije ni mogoče zanemariti, kar zadeva zaščito pred sevanjem; |
| --- | --- |

(3)

„radioaktivna snov“ pomeni vsako snov, ki vsebuje enega ali več radionuklidov, katerih delovanja ali koncentracije ni mogoče zanemariti, kar zadeva zaščito pred sevanjem;

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 2 – točka 8

| (8) | „upravni organ“ pomeni
  vsak
  organ ali
  organe
  , ki jih država članica pooblasti za
  podeljevanje
  dovoljenj
  v tej državi članici in za nadzor nad izbiro lokacije, načrtovanjem, gradnjo, začetkom obratovanja, delovanja ali razgradnje jedrskih objektov
  ; |
| --- | --- |

(8)

„upravni organ“ pomeni
  vsak
  organ ali
  organe
  , ki jih država članica pooblasti za
  podeljevanje
  dovoljenj
  v tej državi članici in za nadzor nad izbiro lokacije, načrtovanjem, gradnjo, začetkom obratovanja, delovanja ali razgradnje jedrskih objektov
  ;

| (8) | „upravni organ“ pomeni organ ali
  sistem organov
  , ki jih država članica
  pravno
  pooblasti za
  vodenje regulativnega postopka, vključno z izdajanjem
  dovoljenj
  ter s tem nadziranjem jedrske varnosti in varnosti glede sevanja, radioaktivnih odpadkov in prevoza
  ; |
| --- | --- |

(8)

„upravni organ“ pomeni organ ali
  sistem organov
  , ki jih država članica
  pravno
  pooblasti za
  vodenje regulativnega postopka, vključno z izdajanjem
  dovoljenj
  ter s tem nadziranjem jedrske varnosti in varnosti glede sevanja, radioaktivnih odpadkov in prevoza
  ;

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 2 – točka 9

| (9) | „dovoljenje“ pomeni vsako dovoljenje, ki ga prosilcu odobri
  upravni organ
  , da mu podeli odgovornost za izbiro lokacije, načrtovanje, gradnjo, začetek obratovanja, delovanje ali razgradnjo jedrskih objektov; |
| --- | --- |

(9)

„dovoljenje“ pomeni vsako dovoljenje, ki ga prosilcu odobri
  upravni organ
  , da mu podeli odgovornost za izbiro lokacije, načrtovanje, gradnjo, začetek obratovanja, delovanje ali razgradnjo jedrskih objektov;

| (9) | „dovoljenje“ pomeni vsako dovoljenje, ki ga prosilcu odobri
  vlada ali nacionalni organ, ki ga potrdi ta vlada
  , da mu podeli odgovornost za izbiro lokacije, načrtovanje, gradnjo, začetek obratovanja, delovanje ali razgradnjo jedrskih objektov; |
| --- | --- |

(9)

„dovoljenje“ pomeni vsako dovoljenje, ki ga prosilcu odobri
  vlada ali nacionalni organ, ki ga potrdi ta vlada
  , da mu podeli odgovornost za izbiro lokacije, načrtovanje, gradnjo, začetek obratovanja, delovanje ali razgradnjo jedrskih objektov;

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 2 – točka 10

| (10) | „novi jedrski reaktorji“ pomenijo jedrske reaktorje, ki dobijo dovoljenje za
  delovanje
  po začetku veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(10)

„novi jedrski reaktorji“ pomenijo jedrske reaktorje, ki dobijo dovoljenje za
  delovanje
  po začetku veljavnosti te direktive.

| (10) | „novi jedrski reaktorji“ pomenijo jedrske reaktorje, ki dobijo dovoljenje za
  gradnjo
  po začetku veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(10)

„novi jedrski reaktorji“ pomenijo jedrske reaktorje, ki dobijo dovoljenje za
  gradnjo
  po začetku veljavnosti te direktive.

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 3 – naslov

Odgovornost in
  okvir za varnost jedrskih objektov

Pravni
  okvir za varnost jedrskih objektov

Sprememba 18

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1

1.
     
  Za varnost jedrskih objektov je še naprej primarno odgovoren imetnik dovoljenja pod nadzorom upravnega organa. Varnostne ukrepe in kontrole, ki jih je treba izvajati v jedrskem objektu, določi izključno upravni organ, izvaja pa jih imetnik dovoljenja.

Imetnik dovoljenja ima primarno odgovornost za varnost skozi življenjsko dobo jedrskih objektov, dokler se jih ne izvzame iz regulativnega nadzora. Te odgovornosti imetnika dovoljenja ni mogoče preložiti na druge.

črtano

Sprememba 19

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2

2.
     Države članice vzpostavijo in vzdržujejo zakonodajni in regulativni okvir za upravljanje varnosti jedrskih objektov. To vključuje nacionalne varnostne zahteve, sistem za izdajo dovoljenj za jedrske objekte in njihov nadzor ter prepoved njihovega delovanja brez dovoljenja ter sistem regulativnega nadzora, vključno s potrebnim izvrševanjem.

1.
     Države članice vzpostavijo in vzdržujejo zakonodajni in regulativni okvir
  , ki temelji na najboljši razpoložljivi praksi EU in mednarodni praksi,
  za upravljanje varnosti jedrskih objektov. To vključuje nacionalne varnostne zahteve, sistem za izdajo dovoljenj za jedrske objekte in njihov nadzor ter prepoved njihovega delovanja brez dovoljenja ter sistem regulativnega nadzora
  , prek začasnega odvzema, spremembe ali preklica dovoljenj,
  vključno s potrebnim izvrševanjem.

Sprememba 20

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Države članice oblikujejo zakonodajo za zagotovitev odvzema dovoljenja za delovanje jedrskega objekta v primerih hudih kršitev pogojev dovoljenja.

Sprememba 21

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 b (novo)

2b.
     
  Države članice zagotovijo, da vse organizacije, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, neposredno povezanimi z jedrskimi objekti, oblikujejo politike, ki dajejo potrebno prednost jedrski varnosti.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 c (novo)

2c.
     
  Države članice zagotovijo, da sta upravni organ in nacionalni regulativni sistem vsaj vsakih deset let predmet mednarodnega strokovnega pregleda, katerega cilj je stalno izboljševanje regulativne infrastrukture.

Države članice o rezultatih mednarodnega strokovnega pregleda obvestijo Komisijo.

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 2 d (novo)

2d.
     
  Države članice lahko določijo varnostne ukrepe, ki so strožji od ukrepov, ki so določeni v tej direktivi.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 4 – naslov

Upravni organi

Imenovanje in pristojnosti upravnih organov

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Države članice imenujejo nacionalni upravni organ, pristojen za urejanje, nadziranje in ocenjevanje varnosti jedrskih objektov.

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

1.   Države članice zagotovijo
  , da je upravni organ resnično neodvisen od vseh organizacij
  , katerih naloga je spodbujati, upravljati jedrske objekte ali utemeljevati družbene koristi, ter ne sme biti pod nobenim vplivom, zaradi katerega bi bila lahko ogrožena varnost.

1.   Države članice zagotovijo
  dejansko neodvisnost upravnega organa
  .
  V ta namen poskrbijo, da pri opravljanju nalog, ki mu jih nalaga ta direktiva:

| (a) | je upravni organ pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vseh drugih javnih ali zasebnih subjektov, zlasti tistih
  , katerih naloga je spodbujati, upravljati jedrske objekte ali utemeljevati družbene koristi, ter ne sme biti pod nobenim vplivom, zaradi katerega bi bila lahko ogrožena varnost
  ; |
| --- | --- |

(a)

je upravni organ pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vseh drugih javnih ali zasebnih subjektov, zlasti tistih
  , katerih naloga je spodbujati, upravljati jedrske objekte ali utemeljevati družbene koristi, ter ne sme biti pod nobenim vplivom, zaradi katerega bi bila lahko ogrožena varnost
  ;

| (b) | osebje upravnega organa in osebe, odgovorne za njegovo upravljanje, delujejo neodvisno od kakršnih koli interesov na trgu ter ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od katere koli vlade ali drugega javnega subjekta. |
| --- | --- |

(b)

osebje upravnega organa in osebe, odgovorne za njegovo upravljanje, delujejo neodvisno od kakršnih koli interesov na trgu ter ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od katere koli vlade ali drugega javnega subjekta.

Ta zahteva ne posega v tesno sodelovanje z drugimi ustreznimi nacionalnimi organi, kjer je to primerno.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

2.   
  Upravnemu organu se zagotovijo
  ustrezna pooblastila, pristojnosti ter
  finančni
  in
  človeški viri
  , da lahko izpolnjuje svoje odgovornosti in opravlja svoje dolžnosti.
  Ta organ
  nadzoruje in ureja varnost jedrskih objektov ter zagotavlja
  izvajanje varnostnih zahtev, pogojev in varnostnih predpisov
  .

2.   
  Države članice zagotovijo, da ima upravni organ
  ustrezna pooblastila, pristojnosti ter
  finančne
  in
  človeške vire
  , da lahko izpolnjuje svoje odgovornosti in opravlja svoje dolžnosti.
  Upravni organ
  nadzoruje in ureja varnost jedrskih objektov ter zagotavlja
  , da so izpolnjene ustrezne varnostne zahteve in pogoji za izdajo dovoljenj
  .

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3

3.
     
  Upravni organ podeljuje dovoljenja in spremlja njihovo uporabo pri izbiri lokacije, načrtovanju, gradnji, začetku obratovanja, delovanju ali razgradnji jedrskih objektov.

črtano

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da upravni organ opravlja ocene jedrske varnosti, preiskave in kontrole ter po potrebi izvršilne ukrepe v jedrskih objektih v celotni življenjski dobi objektov, tudi med razgradnjo.

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 b (novo)

3b.
     
  Države članice zagotovijo, da ima upravni organ pristojnost ukazati začasno ustavitev delovanja katerega koli jedrskega objekta v primerih, ko varnost ni zajamčena.

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4

4.
     
  Upravni organi zagotovijo, da imajo imetniki dovoljenj dovolj zaposlenih z ustreznimi kvalifikacijami.

črtano

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 5

5.
     
  Upravni organ in nacionalni regulativni sistem sta vsaj vsakih deset let predmet mednarodnega strokovnega pregleda, katerega cilj je stalno izboljševanje regulativne infrastrukture.

črtano

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Upravni organi držav članic izmenjujejo zglede najboljše regulativne prakse in dosežejo skupno razumevanje mednarodno sprejetih zahtev za jedrsko varnost.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 5

Države članice javnost obveščajo o postopkih in rezultatih nadzora jedrske varnosti. Zagotovijo tudi, da upravni organi javnost učinkovito obveščajo o dogajanju na svojih področjih pristojnosti. Dostop do informacij se zagotovi v skladu z ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi obveznostmi.

Države članice javnost
  in Komisijo
  obveščajo o postopkih in rezultatih nadzora jedrske varnosti
  ter javnost takoj obvestijo, če pride do nesreče
  . Zagotovijo tudi, da upravni organi javnost učinkovito obveščajo o dogajanju na svojih področjih pristojnosti. Dostop do informacij se zagotovi v skladu z ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi obveznostmi.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   
  Države
  članice
  spoštujejo varnostne temelje
  IAEA (Varnostni temelji IAEA: Temeljna varnostna načela, varnostni standardi IAEA, serija št. SF-1 (2006).
  Upoštevajo
  obveznosti in zahteve, ki so vključene v Konvencijo o jedrski varnosti
  (IAEA INFCIRC 449 z dne 5. julija 1994)
  .

1.   
  Za izbiro lokacije, načrtovanje, gradnjo, delovanje in razgradnjo jedrskih objektov države
  članice
  uporabijo tiste dele varnostnih temeljev
  IAEA (Varnostni temelji IAEA: Temeljna varnostna načela, varnostni standardi IAEA, serija št. SF-1 (2006))
  , ki so potrebni za oblikovanje okvira Skupnosti za jedrsko varnost, kot je določeno v prilogi
  .
  Uporabljajo
  obveznosti in zahteve, ki so vključene v Konvencijo o jedrski varnosti (2).

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 2

Zlasti zagotovijo, da se izvajajo vsa veljavna načela, določena v varnostnih temeljih IAEA, da se zagotovi visoka raven varnosti jedrskih objektov, vključno z, med drugim, učinkovitimi ureditvami proti možnim radiološkim nevarnostim, preprečevanjem nesreč in odzivom nanje, obvladovanjem staranja, dolgoročnim ravnanjem z vsemi proizvedenimi radioaktivnimi snovmi ter obveščanjem prebivalstva in organov sosednjih držav.

črtano

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2

2.   
  Kar zadeva varnost
  novih jedrskih reaktorjev
  ,
  si države članice prizadevajo za razvoj dodatnih varnostnih zahtev
  v skladu s stalnim izboljševanjem varnosti na podlagi varnostnih ravni, razvitih v Združenju zahodnoevropskih upravnih organov za jedrsko varnost in v tesnem sodelovanju z evropsko skupino na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z odpadki
  .

2.   
  Za pridobitev dovoljenj za gradnjo
  novih jedrskih reaktorjev si države članice prizadevajo za razvoj dodatnih varnostnih zahtev
  , ki odražajo stalno izboljševanje obratovalnih izkušenj obstoječih reaktorjev, vpogled, pridobljen z varnostno analizo delujočih objektov, najsodobnejšo metodologijo in tehnologijo ter rezultate varnostnih raziskav
  .

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Komisija zagotovi, da vse tretje države, ki želijo pristopiti ali so v postopku pogajanj o njihovem pristopu k EU, izpolnjujejo vsaj standarde, določene v tej direktivi, in načela v prilogi, kot je določila IAEA.

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 7 – naslov

Obveznosti
  imetnikov dovoljenj

Odgovornost
  imetnikov dovoljenj

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Države članice zagotovijo, da je za varnost jedrskega objekta v njegovi celotni življenjski dobi v prvi vrsti odgovoren imetnik dovoljenja. Te odgovornosti imetnika dovoljenja ni mogoče preložiti na druge.

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1

1.   
  Imetniki
  dovoljenj
  načrtujejo, zgradijo, upravljajo in razgradijo svoje jedrske objekte
  v skladu z določbami iz
  člena 6(1) in (2)
  .

1.   
  Države članice zagotovijo, da so imetniki
  dovoljenj
  odgovorni za načrtovanje, gradnjo, delovanje in razgradnjo svojih jedrskih objektov
  v skladu z določbami iz
  člena 6
  .

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 2

2.   
  Imetniki
  dovoljenja vzpostavijo in uvedejo sisteme za upravljanje, ki jih upravni organ redno preverja.

2.   
  Države članice zagotovijo, da imetniki
  dovoljenja vzpostavijo in uvedejo sisteme za upravljanje, ki jih upravni organ redno preverja.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da upravni organ na podlagi poročila imetnika dovoljenja o vprašanjih v zvezi z zaposlovanjem, kot so zdravje in varnost ter varnostna kultura, kvalifikacije in usposabljanje, število zaposlenih in uporaba podizvajalcev, redno ocenjuje, ali je osebje imetnika dovoljenja dovolj številno in usposobljeno, saj je to pogoj za zagotavljanje jedrske varnosti.

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 b (novo)

3b.
     
  Pristojni upravni organi vsake tri leta Komisiji in evropskim socialnim partnerjem predložijo poročilo o jedrski varnosti in varnostni kulturi. Komisija lahko v posvetovanju z evropskimi socialnimi partnerji predlaga izboljšave za zagotavljanje jedrske varnosti, vključno z varovanjem zdravja na najvišji možni ravni v EU.

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

1.
     
  Upravni organ v jedrskih objektih opravlja ocene jedrske varnosti, preiskave, kontrole in po potrebi izvršilne ukrepe skozi celotno življenjsko dobo objektov, tudi med razgradnjo.

črtano

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2

2.
     
  V primeru resnih ali ponavljajočih se kršitev varnostnih predpisov v jedrskem objektu lahko upravni organ odvzame dovoljenje za delovanje.

črtano

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 3

3.
     
  Upravni organ lahko odredi prekinitev delovanja katere koli jedrske elektrarne, če meni, da varnost ni v celoti zagotovljena.

črtano

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 9

Države
  članice zagotovijo
  ustrezno
  izobraževanje in usposabljanje za stalno teoretično in praktično usposabljanje na področju jedrske varnosti,
  in sicer ločeno ter
  prek meddržavnega sodelovanja.

Za zagotovitev ustreznih nacionalnih človeških virov in ohranjanje znanja na področju jedrske energije države
  članice zagotovijo
  , da sta
  izobraževanje in usposabljanje za
  osnovno in
  stalno teoretično in praktično usposabljanje na področju jedrske varnosti
  , vključno s programi izmenjave, na voljo na nacionalni ravni
  ,
  po potrebi
  prek meddržavnega sodelovanja.

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 10

Člen 10

Prednost za varnost

Države članice lahko določijo varnostne ukrepe, ki so strožji od ukrepov, ki so določeni v tej direktivi.

črtano

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 11

Države članice Komisiji
  predložijo poročilo
  o izvajanju te direktive
  , in sicer najpozneje [tri leta po začetku veljavnosti], nato pa vsaka tri leta
  . Komisija na podlagi
  prvega
  poročila pripravi poročilo Svetu o napredku pri izvajanju te direktive, po potrebi pa priloži tudi zakonodajne predloge.

Države članice Komisiji
  poročajo
  o izvajanju te direktive
  v istem času in enako pogosto kot za nacionalna poročila v okviru pregledovalnih sestankov na podlagi Konvencije o jedrski varnosti
  . Komisija na podlagi
  tega
  poročila pripravi poročilo
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu o napredku pri izvajanju te direktive, po potrebi pa priloži tudi zakonodajne predloge.

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 12 – odstavek 1

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [dve leti po datumu iz člena 13]. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov
  in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo
  .

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [dve leti po datumu iz člena 13]. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Sprememba 53

Predlog direktive

Priloga (novo)

Priloga

VARNOSTNI CILJ

Temeljni varnostni cilj je delavce in splošno javnost zaščititi pred škodljivimi učinki ionizirajočega sevanja, ki ga lahko povzročijo jedrski objekti.

| 1. | Za zaščito delavcev in splošne javnosti se z jedrskimi objekti upravlja tako, da se zagotavlja najvišje varnostne standarde, ki jih je mogoče doseči ob upoštevanju ekonomskih in socialnih faktorjev.



  Poleg ukrepov, ki zadevajo varovanje zdravja in so navedeni v temeljnih standardih Euratom (Direktiva 96/29/Euratom), se sprejmejo naslednji ukrepi:








  — | omejevanje verjetnosti dogodkov, ki bi lahko privedli do izgube nadzora nad sredico jedrskega reaktorja, jedrsko verižno reakcijo, radioaktivnim virom, in |
| --- | --- | --- |

1.

Poleg ukrepov, ki zadevajo varovanje zdravja in so navedeni v temeljnih standardih Euratom (Direktiva 96/29/Euratom), se sprejmejo naslednji ukrepi:

—

omejevanje verjetnosti dogodkov, ki bi lahko privedli do izgube nadzora nad sredico jedrskega reaktorja, jedrsko verižno reakcijo, radioaktivnim virom, in

| — | blažitev posledic, če bi prišlo do omenjenih dogodkov. |
| --- | --- |

—

blažitev posledic, če bi prišlo do omenjenih dogodkov.

| 2. | Temeljni varnostni cilj se upošteva pri vseh jedrskih objektih in v vseh fazah njihove življenjske dobe. |
| --- | --- |

2.

VARNOSTNA NAČELA

Prvo načelo:
     
  Odgovornost za varnost

Vsaka država članica zagotovi, da je za varnost jedrskega objekta primarno odgovoren imetnik ustreznega dovoljenja in da sprejme primerne ukrepe, s katerimi zagotavlja, da vsak imetnik dovoljenja izpolnjuje svoje odgovornosti.

| 1.1 | Vsaka država članica zagotovi, da je imetnik dovoljenja izvedel ukrepe za:







  — | vzpostavitev in ohranjanje potrebne usposobljenosti; |
| --- | --- | --- |

1.1

—

vzpostavitev in ohranjanje potrebne usposobljenosti;

| — | zagotavljanje ustreznega usposabljanja in informacij; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ustreznega usposabljanja in informacij;

| — | vzpostavitev postopkov in ureditve za ohranjanje varnosti v vseh razmerah; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov in ureditve za ohranjanje varnosti v vseh razmerah;

| — | preverjanje primerne zasnove in ustrezne kakovosti jedrskih objektov; |
| --- | --- |

—

preverjanje primerne zasnove in ustrezne kakovosti jedrskih objektov;

| — | zagotavljanje varnega nadzora nad vsem radioaktivnim materialom, ki se uporabi, proizvede ali skladišči; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje varnega nadzora nad vsem radioaktivnim materialom, ki se uporabi, proizvede ali skladišči;

| — | zagotavljanje varnega nadzora nad vsemi proizvedenimi radioaktivnimi odpadki |
| --- | --- |

—

zagotavljanje varnega nadzora nad vsemi proizvedenimi radioaktivnimi odpadki

za izpolnjevanje odgovornosti v zvezi z varnostjo jedrskega objekta.

Obveznosti se izpolnijo v skladu z veljavnimi varnostnimi cilji in zahtevami, kot jih določi ali odobri upravni organ, njihovo izpolnitev pa je treba zagotoviti z izvajanjem sistema upravljanja.

Drugo načelo:
     
  Vodstvo in upravljanje za varnost

V vseh organizacijah, ki jih zadeva jedrska varnost, je treba vzpostaviti in vzdrževati učinkovito vodstvo in upravljanje za varnost.

| 2.1 | Vodstvo, pristojno za varnostne zadeve, je na najvišji ravni organizacije. Oblikuje in vzdržuje se učinkovit sistem upravljanja, ki vključuje vse elemente upravljanja, tako da se zahteve po varnosti določijo in izvajajo skladno z drugimi zahtevami, vključno s tistimi, ki se nanašajo na delovno uspešnost, kakovost in varnost, ter da varnost zaradi drugih zahtev ni ogrožena.



  S sistemom upravljanja se prav tako zagotovi spodbujanje varnostne kulture, redno ocenjevanje učinkovitosti varnosti ter uporabo znanja, pridobljenega z izkušnjami. |
| --- | --- |

2.1

S sistemom upravljanja se prav tako zagotovi spodbujanje varnostne kulture, redno ocenjevanje učinkovitosti varnosti ter uporabo znanja, pridobljenega z izkušnjami.

| 2.2 | Varnostna kultura, ki določa odnos vseh zadevnih organizacij in posameznikov do vprašanja varnosti in njihovo ravnanje v zvezi z njo, mora biti vključena v sistem upravljanja. Varnostna kultura zajema:







  — | individualno in skupno zavezanost varnosti vodstva, uprave in osebja na vseh ravneh; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

individualno in skupno zavezanost varnosti vodstva, uprave in osebja na vseh ravneh;

| — | odgovornost organizacij in posameznikov v zvezi z varnostjo na vseh ravneh; |
| --- | --- |

—

odgovornost organizacij in posameznikov v zvezi z varnostjo na vseh ravneh;

| — | ukrepe za spodbujanje kritičnega odnosa in želje po učenju ter izogibanje samozadovoljnosti v zvezi z varnostjo. |
| --- | --- |

—

ukrepe za spodbujanje kritičnega odnosa in želje po učenju ter izogibanje samozadovoljnosti v zvezi z varnostjo.

| 2.3 | Sistem upravljanja prepozna celoten spekter medsebojnih vplivov med posamezniki in tehnologijo ter organizacijami na vseh ravneh. Da bi preprečili večje človeške in organizacijske napake v zvezi z varnostjo, se upošteva človeški dejavnik ter podpira uspešne rezultate in dobro prakso. |
| --- | --- |

2.3

Tretje načelo:
     
  Ocena varnosti

Pred gradnjo in začetkom obratovanja jedrskega objekta ter med njegovo celotno življenjsko dobo se izvedejo celovite in sistematične varnostne ocene. Uporabi se stopenjski pristop, ki upošteva obseg morebitnih tveganj, ki jih predstavlja jedrski objekt.

| 3.1 | Upravni organ zahteva oceno jedrske varnosti za vse jedrske objekte, v skladu s stopenjskim pristopom. Ocena o varnosti vključuje sistematično analizo normalnega delovanja in njegovih učinkov, načinov, na katere lahko pride do napak, ter posledic teh napak. Ocene o varnosti zajemajo varnostne ukrepe, potrebne za nadzor nevarnosti, načrtov in zasnovane varnostne značilnosti pa so ocenjeni, da se dokaže, da izpolnjujejo pričakovane varnostne naloge. Kadar se zahtevajo nadzorni ukrepi ali ukrepi upravljavca za ohranitev varnosti, se opravi začetna ocena o varnosti, s katero se dokaže, da je ureditev trdna in zanesljiva. Država članica odobri dovoljenje za jedrski objekt šele potem, ko se po presoji upravnega organa zadovoljivo pokaže, da so varnostni ukrepi, ki jih je predlagal imetnik dovoljenja, ustrezni. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zahtevana ocena varnosti se ponovi v celoti ali deloma, če je to potrebno kasneje pri izvajanju dejavnosti, da se upoštevajo spremenjene okoliščine (kot je uporaba novih standardov ali znanstvenega in tehnološkega razvoja), povratne informacije o izkušnjah pri delovanju, spremembe in učinki staranja. Za dejavnosti, ki se nadaljujejo za daljša obdobja, se ocene preverijo in ponovijo po potrebi. Nadaljevanje dejavnosti je pogojeno s ponovnimi ocenami, ki dokazujejo, da so varnostni ukrepi še vedno ustrezni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V okviru zahtevane ocene varnosti se določijo in analizirajo znanilci nesreče (predhodni dogodki, ki bi lahko privedli do nesreče) ter sprejmejo ukrepi za njeno preprečitev. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Za dodatno okrepitev varnosti se vzpostavijo postopki za povratne informacije in analizo obratovalnih izkušenj v lastnem objektu in drugih objektih, med drugim v zvezi s predhodnimi dogodki, znanilci nesreče, skorajšnjimi nesrečami, nesrečami in nedovoljenimi dejanji, da se na podlagi izkušenj pridobi in izmenja znanje in da se skladno s tem znanjem deluje. |
| --- | --- |

3.4

Četrto načelo:
     
  Optimizacija varnosti

Države članice zagotovijo, da so jedrski objekti izboljšani tako, da zagotovijo najvišjo raven varnosti, ki jo je razumno mogoče doseči, ne da bi čezmerno omejili njihovo obratovanje.

| 4.1 | Za optimizacijo varnosti je potrebna presoja glede relativnega pomena različnih dejavnikov, med katerimi so:







  — | verjetnost pojava predvidljivih dogodkov in posledice; |
| --- | --- | --- |

4.1

—

verjetnost pojava predvidljivih dogodkov in posledice;

| — | velikost in razširjenost radiacijskih doz; |
| --- | --- |

—

velikost in razširjenost radiacijskih doz;

| — | ekonomski, socialni in okoljski dejavniki, ki izhajajo iz nevarnosti sevanja; |
| --- | --- |

—

ekonomski, socialni in okoljski dejavniki, ki izhajajo iz nevarnosti sevanja;

| — | optimizacija varnosti pomeni tudi uporabo dobre prakse ter zdravega razuma, kolikor je to mogoče v vsakdanjih dejavnostih. |
| --- | --- |

—

optimizacija varnosti pomeni tudi uporabo dobre prakse ter zdravega razuma, kolikor je to mogoče v vsakdanjih dejavnostih.

Peto načelo:
     
  Preprečevanje in blažitev posledic

Države članice zagotovijo, da si na vse načine prizadeva za preprečevanje in ublažitev jedrskih nesreč ali nesreč, povezanih z jedrskimi objekti.

| 5.1 | Vsaka država članica zagotovi, da si imetnik dovoljenja na vse načine prizadeva za:







  — | preprečitev ponovitve nenormalnih pogojev ali nesreč, ki bi lahko privedli do izgube nadzora; |
| --- | --- | --- |

5.1

—

preprečitev ponovitve nenormalnih pogojev ali nesreč, ki bi lahko privedli do izgube nadzora;

| — | za preprečitev zaostritve nenormalnih pogojev ali nesreč, do katerih dejansko pride; ter |
| --- | --- |

—

za preprečitev zaostritve nenormalnih pogojev ali nesreč, do katerih dejansko pride; ter

| — | blažitev morebitnih škodljivih učinkov nesreče |
| --- | --- |

—

blažitev morebitnih škodljivih učinkov nesreče

z izvajanjem „obrambe v globino“.

| 5.2 | Z izvajanjem „obrambe v globino“ se zagotovi, da nobena posamezna tehnična, človeška ali organizacijska napaka ne more privesti do škodljivih učinkov, ter se nadalje zagotovi izredno nizko verjetnost kombinacije napak, ki bi lahko spodbudile večje škodljive učinke. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | „Obramba v globino“ se izvaja s kombinacijo številnih zaporednih in neodvisnih ravni zaščite, ki bi morale vse odpovedati, da bi prišlo do škodljivih učinkov za delavce ali splošno javnost. Ravni „obrambe v globino“ zajemajo:







  — | ustrezno izbiro lokacije; |
| --- | --- | --- |

5.3

—

ustrezno izbiro lokacije;

| — | ustrezno zasnovo jedrskega objekta, ki vključuje:








  — | visoko kakovost zasnove in izgradnje; |
| --- | --- | --- |

—

ustrezno zasnovo jedrskega objekta, ki vključuje:

—

visoko kakovost zasnove in izgradnje;

| — | visoko zanesljivost sestavnih delov in opreme; |
| --- | --- |

—

visoko zanesljivost sestavnih delov in opreme;

| — | nadzor, sisteme omejevanja in zaščite ter nadzorne elemente; |
| --- | --- |

—

nadzor, sisteme omejevanja in zaščite ter nadzorne elemente;

| — | ustrezno organizacijo, ki vključuje:








  — | učinkovit sistem upravljanja, v katerem je uprava trdno zavezana varnostni kulturi; |
| --- | --- | --- |

—

ustrezno organizacijo, ki vključuje:

—

učinkovit sistem upravljanja, v katerem je uprava trdno zavezana varnostni kulturi;

| — | celovite operativne postopke in prakse; |
| --- | --- |

—

celovite operativne postopke in prakse;

| — | celovite postopke za upravljanje v primeru nesreč; |
| --- | --- |

—

celovite postopke za upravljanje v primeru nesreč;

| — | predpise v zvezi s pripravljenostjo na izredne razmere. |
| --- | --- |

—

predpise v zvezi s pripravljenostjo na izredne razmere.

Šesto načelo:
     
  Pripravljenost in odziv na izredne razmere

Države članice zagotovijo, da so predpisi v zvezi s pripravljenostjo in odzivi na izredne razmere v primeru nesreč v jedrskih objektih v skladu z Direktivo 96/29/Euratom.

---

(1)  

  UL L 124, 17.5.2005, str. 1; UL L 164, 16.6.2006, str. 17 in Uredba (ES) št. 1367/2006, UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(2)  

  UL L 318, 11.12.1999, str. 20 in UL L 172, 6.5.2004, str. 7.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/232

---

Sreda, 22. aprila 2009Nadzorni sistem Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike *

P6_TA(2009)0255

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (KOM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

2010/C 184 E/60

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0721),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0510/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0253/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 4 |
| (4) | Trenutno so določbe o nadzoru razpršene po vrsti prekrivajočih se in zapletenih pravnih besedil. Države članice slabo izvajajo nekatere dele nadzornega sistema, posledica tega
  pa
  so nezadostni in razhajajoči se ukrepi kot odgovor na kršitve pravil skupne ribiške politike, kar ovira oblikovanje enakih pogojev delovanja za ribiče po vsej Skupnosti. Sedanji sistem in vse obveznosti v njem je torej treba povzeti, racionalizirati in poenostaviti, zlasti z zmanjšanjem dvojne ureditve in upravnih bremen. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

(4)

Trenutno so določbe o nadzoru razpršene po vrsti prekrivajočih se in zapletenih pravnih besedil. Države članice slabo izvajajo nekatere dele nadzornega sistema, posledica tega
  pa
  so nezadostni in razhajajoči se ukrepi kot odgovor na kršitve pravil skupne ribiške politike, kar ovira oblikovanje enakih pogojev delovanja za ribiče po vsej Skupnosti. Sedanji sistem in vse obveznosti v njem je torej treba povzeti, racionalizirati in poenostaviti, zlasti z zmanjšanjem dvojne ureditve in upravnih bremen.

| (4) | Trenutno so določbe o nadzoru razpršene po vrsti prekrivajočih se in zapletenih pravnih besedil. Države članice slabo izvajajo nekatere dele nadzornega sistema
  , Komisija pa ni predlagala vseh potrebnih izvedbenih predpisov, potrebnih za Uredbo (EGS) št. 2847/93.
  Posledica tega so nezadostni in razhajajoči se ukrepi kot odgovor na kršitve pravil skupne ribiške politike, kar ovira oblikovanje enakih pogojev delovanja za ribiče po vsej Skupnosti. Sedanji sistem in vse obveznosti v njem bi bilo torej treba povzeti, racionalizirati in poenostaviti, zlasti z zmanjšanjem dvojne ureditve in upravnih bremen. |
| --- | --- |

(4)

Trenutno so določbe o nadzoru razpršene po vrsti prekrivajočih se in zapletenih pravnih besedil. Države članice slabo izvajajo nekatere dele nadzornega sistema
  , Komisija pa ni predlagala vseh potrebnih izvedbenih predpisov, potrebnih za Uredbo (EGS) št. 2847/93.
  Posledica tega so nezadostni in razhajajoči se ukrepi kot odgovor na kršitve pravil skupne ribiške politike, kar ovira oblikovanje enakih pogojev delovanja za ribiče po vsej Skupnosti. Sedanji sistem in vse obveznosti v njem bi bilo torej treba povzeti, racionalizirati in poenostaviti, zlasti z zmanjšanjem dvojne ureditve in upravnih bremen.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Skupna ribiška politika zajema ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov, tako da se vse vrste dejavnosti, ki te vire izkoriščajo, obravnavajo enako ne glede na to, ali so komercialne ali nekomercialne narave. Diskriminatorno bi bilo, če bi za komercialni ribolov veljali strog nadzor in omejitve, iz katerih bi bil nekomercialni ribolov večinoma izvzet. |
| --- | --- |

(14a)

Skupna ribiška politika zajema ohranjanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov, tako da se vse vrste dejavnosti, ki te vire izkoriščajo, obravnavajo enako ne glede na to, ali so komercialne ali nekomercialne narave. Diskriminatorno bi bilo, če bi za komercialni ribolov veljali strog nadzor in omejitve, iz katerih bi bil nekomercialni ribolov večinoma izvzet.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| (19) | Nadzorne dejavnosti in metode morajo temeljiti na obvladovanju tveganja, pri čemer
  se
  sistematično in obsežno uporabljajo postopki navzkrižnega preverjanja. |
| --- | --- |

(19)

Nadzorne dejavnosti in metode morajo temeljiti na obvladovanju tveganja, pri čemer
  se
  sistematično in obsežno uporabljajo postopki navzkrižnega preverjanja.

| (19) | Nadzorne dejavnosti in metode bi morale temeljiti na obvladovanju tveganja, pri čemer
  države članice
  sistematično in obsežno uporabljajo postopke navzkrižnega preverjanja.
  Nujno je tudi, da si države članice izmenjajo pomembne informacije. |
| --- | --- |

(19)

Nadzorne dejavnosti in metode bi morale temeljiti na obvladovanju tveganja, pri čemer
  države članice
  sistematično in obsežno uporabljajo postopke navzkrižnega preverjanja.
  Nujno je tudi, da si države članice izmenjajo pomembne informacije.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| (24) | Vzpostaviti je treba celostno omrežje za pomorski nadzor med sistemi za nadzor, spremljanje, prepoznavanje in sledenje, ki se upravljajo zaradi pomorske varnosti, varstva morskega okolja, nadzora ribištva, mejnega nadzora, kazenskega pregona in pospeševanja trgovine. Omrežje bo lahko stalno zagotavljalo informacije o dejavnostih v pomorstvu za podporo pravočasnemu postopku odločanja. To pa bi javnim organom, vključenim v nadzorne dejavnosti, omogočilo izvajanje učinkovitejših in gospodarnejših storitev. Zato morajo podatke iz sistemov samodejnega prepoznavanja, sistemov za spremljanje plovil, kot so navedeni v Uredbi Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil, in sistemov za zaznavanje plovil, zbrane na podlagi te uredbe, prenesti in uporabljati drugi javni organi, vključeni v zgoraj navedene nadzorne dejavnosti. |
| --- | --- |

(24)

Vzpostaviti je treba celostno omrežje za pomorski nadzor med sistemi za nadzor, spremljanje, prepoznavanje in sledenje, ki se upravljajo zaradi pomorske varnosti, varstva morskega okolja, nadzora ribištva, mejnega nadzora, kazenskega pregona in pospeševanja trgovine. Omrežje bo lahko stalno zagotavljalo informacije o dejavnostih v pomorstvu za podporo pravočasnemu postopku odločanja. To pa bi javnim organom, vključenim v nadzorne dejavnosti, omogočilo izvajanje učinkovitejših in gospodarnejših storitev. Zato morajo podatke iz sistemov samodejnega prepoznavanja, sistemov za spremljanje plovil, kot so navedeni v Uredbi Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil, in sistemov za zaznavanje plovil, zbrane na podlagi te uredbe, prenesti in uporabljati drugi javni organi, vključeni v zgoraj navedene nadzorne dejavnosti.

| (24) | Vzpostaviti bi bilo treba celostno omrežje za pomorski nadzor med sistemi za nadzor, spremljanje, prepoznavanje in sledenje, ki se upravljajo zaradi pomorske varnosti, varstva morskega okolja, nadzora ribištva, mejnega nadzora, kazenskega pregona in pospeševanja trgovine
  , prilagojeno različnim razmeram v državah članicah
  . Omrežje bo lahko stalno zagotavljalo informacije o dejavnostih v pomorstvu za podporo pravočasnemu postopku odločanja. To pa bi javnim organom, vključenim v nadzorne dejavnosti, omogočilo izvajanje učinkovitejših in gospodarnejših storitev. Zato bi bilo potrebno podatke iz sistemov samodejnega prepoznavanja, sistemov za spremljanje plovil, kot so navedeni v Uredbi Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil, in sistemov za zaznavanje plovil, zbrane na podlagi te uredbe, prenesti in uporabljati drugi javni organi, vključeni v zgoraj navedene nadzorne dejavnosti. |
| --- | --- |

(24)

Vzpostaviti bi bilo treba celostno omrežje za pomorski nadzor med sistemi za nadzor, spremljanje, prepoznavanje in sledenje, ki se upravljajo zaradi pomorske varnosti, varstva morskega okolja, nadzora ribištva, mejnega nadzora, kazenskega pregona in pospeševanja trgovine
  , prilagojeno različnim razmeram v državah članicah
  . Omrežje bo lahko stalno zagotavljalo informacije o dejavnostih v pomorstvu za podporo pravočasnemu postopku odločanja. To pa bi javnim organom, vključenim v nadzorne dejavnosti, omogočilo izvajanje učinkovitejših in gospodarnejših storitev. Zato bi bilo potrebno podatke iz sistemov samodejnega prepoznavanja, sistemov za spremljanje plovil, kot so navedeni v Uredbi Komisije (ES) št. 2244/2003 z dne 18. decembra 2003 o podrobnih pravilih v zvezi s satelitskimi sistemi za spremljanje plovil, in sistemov za zaznavanje plovil, zbrane na podlagi te uredbe, prenesti in uporabljati drugi javni organi, vključeni v zgoraj navedene nadzorne dejavnosti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| (29) | Komisijo je treba pooblastiti, da zapre ribolovno območje, ko je kvota države članice ali sam TAC izčrpan.
  Komisija mora biti tudi pooblaščena, da odbije kvote ali zavrne prenose ali izmenjave kvot za zagotovitev, da države članice dosegajo cilje skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(29)

Komisijo je treba pooblastiti, da zapre ribolovno območje, ko je kvota države članice ali sam TAC izčrpan.
  Komisija mora biti tudi pooblaščena, da odbije kvote ali zavrne prenose ali izmenjave kvot za zagotovitev, da države članice dosegajo cilje skupne ribiške politike.

| (29) | Komisijo je treba pooblastiti, da zapre ribolovno območje, ko je kvota države članice ali sam TAC izčrpan. |
| --- | --- |

(29)

Komisijo je treba pooblastiti, da zapre ribolovno območje, ko je kvota države članice ali sam TAC izčrpan.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| (34) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Vsi ukrepi, ki jih bo Komisija sprejela za izvajanje te uredbe, bodo skladni z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(34)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Vsi ukrepi, ki jih bo Komisija sprejela za izvajanje te uredbe, bodo skladni z načelom sorazmernosti.

| (34) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
  , kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES z dne 17. julija 2006
  . Vsi ukrepi, ki jih bo Komisija sprejela za izvajanje te uredbe, bodo skladni z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(34)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
  , kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES z dne 17. julija 2006
  . Vsi ukrepi, ki jih bo Komisija sprejela za izvajanje te uredbe, bodo skladni z načelom sorazmernosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| (39) | V skladu z načelom sorazmernosti je za uresničitev osnovnega cilja zagotovitve učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike nujno in primerno, da se vzpostavi celovit in enoten sistem nadzora. Ta uredba v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

(39)

V skladu z načelom sorazmernosti je za uresničitev osnovnega cilja zagotovitve učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike nujno in primerno, da se vzpostavi celovit in enoten sistem nadzora. Ta uredba v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih ciljev.

| (39) | V skladu z načelom sorazmernosti je za uresničitev osnovnega cilja zagotovitve učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike nujno in primerno, da se vzpostavi celovit in enoten sistem nadzora
  , ob upoštevanju, da se mali in priobalni ribolov očitno razlikujeta od industrijskega, samooskrbnega in rekreacijskega ribolova in da bi se morale te razlike ustrezno odražati v sistemu uredb o nadzoru
  . Ta uredba v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

(39)

V skladu z načelom sorazmernosti je za uresničitev osnovnega cilja zagotovitve učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike nujno in primerno, da se vzpostavi celovit in enoten sistem nadzora
  , ob upoštevanju, da se mali in priobalni ribolov očitno razlikujeta od industrijskega, samooskrbnega in rekreacijskega ribolova in da bi se morale te razlike ustrezno odražati v sistemu uredb o nadzoru
  . Ta uredba v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe ne presega tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih ciljev.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 1

S to uredbo se vzpostavlja sistem Skupnosti za nadzor,
  spremljanje, inšpekcijske preglede in izvrševanje (v nadaljnjem besedilu: nadzorni sistem Skupnosti) pravil
  skupne ribiške politike.

S to uredbo se vzpostavlja sistem Skupnosti za nadzor,
  z namenom da se zagotovi skladnost s pravili
  skupne ribiške politike.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 4 – točka 1

| (1) | „ ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev
  in
  rejo rib in ribiških proizvodov v mrežastih kletkah; |
| --- | --- |

(1)

„ ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev
  in
  rejo rib in ribiških proizvodov v mrežastih kletkah;

| (1) | „ ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu,
  iztovarjanje,
  predelavo na krovu, premestitev
  ,
  rejo
  in pitanje
  rib in ribiških proizvodov v mrežastih kletkah; |
| --- | --- |

(1)

„ ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu,
  iztovarjanje,
  predelavo na krovu, premestitev
  ,
  rejo
  in pitanje
  rib in ribiških proizvodov v mrežastih kletkah;

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 4 – točka 6 a (novo)

| (6a) | „resna kršitev“ pomeni dejavnosti iz člena 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008; |
| --- | --- |

(6a)

„resna kršitev“ pomeni dejavnosti iz člena 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008;

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 4 – točka 7 a (novo)

| (7a) | „rekreacijski ribolov“ pomeni nekomercialne ribolovne dejavnosti, ki žive vodne vire izkoriščajo za rekreacijo ali šport in med drugim vključujejo tudi rekreacijsko trnkarjenje, športni ribolov, športne turnirje, in druge oblike rekreacijskega ribolova; |
| --- | --- |

(7a)

„rekreacijski ribolov“ pomeni nekomercialne ribolovne dejavnosti, ki žive vodne vire izkoriščajo za rekreacijo ali šport in med drugim vključujejo tudi rekreacijsko trnkarjenje, športni ribolov, športne turnirje, in druge oblike rekreacijskega ribolova;

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 4 – točka 8

| (8) | „ dovoljenje za ribolov “ pomeni dovoljenje za ribolov, ki se izda za ribiško plovilo Skupnosti poleg njegovega dovoljenja za gospodarski ribolov in na podlagi katerega lahko opravlja ribolovne dejavnosti
  v vodah Skupnosti na splošno
  in/ali posebne ribolovne dejavnosti v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov pod posebnimi pogoji; |
| --- | --- |

(8)

„ dovoljenje za ribolov “ pomeni dovoljenje za ribolov, ki se izda za ribiško plovilo Skupnosti poleg njegovega dovoljenja za gospodarski ribolov in na podlagi katerega lahko opravlja ribolovne dejavnosti
  v vodah Skupnosti na splošno
  in/ali posebne ribolovne dejavnosti v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov pod posebnimi pogoji;

| (8) | „ dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje za ribolov, ki se izda za ribiško plovilo Skupnosti poleg njegovega dovoljenja za gospodarski ribolov in na podlagi katerega lahko opravlja ribolovne dejavnosti in/ali posebne ribolovne dejavnosti v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov pod posebnimi pogoji; |
| --- | --- |

(8)

„ dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje za ribolov, ki se izda za ribiško plovilo Skupnosti poleg njegovega dovoljenja za gospodarski ribolov in na podlagi katerega lahko opravlja ribolovne dejavnosti in/ali posebne ribolovne dejavnosti v določenem obdobju, na določenem območju ali za določen ribolov pod posebnimi pogoji;

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 4 – točka 17

| (17) | „ predelava“ pomeni postopek, s katerim je bila pripravljena oblika ponudbe. Vključuje
  čiščenje,
  filetiranje,
  shranjevanje v led,
  pakiranje, konzerviranje, zamrzovanje, dimljenje, soljenje, kuhanje, vlaganje, sušenje ali kakršno koli drugo pripravo rib za trg; |
| --- | --- |

(17)

„ predelava“ pomeni postopek, s katerim je bila pripravljena oblika ponudbe. Vključuje
  čiščenje,
  filetiranje,
  shranjevanje v led,
  pakiranje, konzerviranje, zamrzovanje, dimljenje, soljenje, kuhanje, vlaganje, sušenje ali kakršno koli drugo pripravo rib za trg;

| (17) | „ predelava“ pomeni postopek, s katerim je bila pripravljena oblika ponudbe. Vključuje filetiranje, pakiranje, konzerviranje, zamrzovanje, dimljenje, soljenje, kuhanje, vlaganje, sušenje ali kakršno koli drugo pripravo rib za trg; |
| --- | --- |

(17)

„ predelava“ pomeni postopek, s katerim je bila pripravljena oblika ponudbe. Vključuje filetiranje, pakiranje, konzerviranje, zamrzovanje, dimljenje, soljenje, kuhanje, vlaganje, sušenje ali kakršno koli drugo pripravo rib za trg;

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

1.   Države članice nadzorujejo dejavnosti, ki jih na podlagi skupne ribiške politike na njihovem ozemlju ali v vodah, ki so pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo, opravlja katera koli fizična ali pravna oseba, zlasti ribolov, pretovarjanje, premestitev rib v mrežaste kletke ali ribogojniške objekte, vključno z objekti za pitanje, iztovarjanje, uvoz, prevoz, trženje in skladiščenje ribiških proizvodov.

1.   Države članice nadzorujejo dejavnosti, ki jih na podlagi skupne ribiške politike na njihovem ozemlju ali v vodah, ki so pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo, opravlja katera koli fizična ali pravna oseba, zlasti ribolov,
  dejavnosti ribogojstva,
  pretovarjanje, premestitev rib v mrežaste kletke ali ribogojniške objekte, vključno z objekti za pitanje, iztovarjanje, uvoz, prevoz, trženje in skladiščenje ribiških proizvodov.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

4.   Vsaka država članica zagotovi, da se nadzor, inšpekcijski pregledi, spremljanje in izvrševanje izvajajo na nediskriminacijski podlagi, kar zadeva sektorje, plovila ali osebe,
  izbrane za inšpekcijski pregled,
  in na podlagi obvladovanja tveganja.

4.   Vsaka država članica zagotovi, da se nadzor, inšpekcijski pregledi, spremljanje in izvrševanje izvajajo na nediskriminacijski podlagi, kar zadeva sektorje, plovila ali osebe, in na podlagi obvladovanja tveganja.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

3.   Država članica zastave začasno ukine dovoljenje za gospodarski ribolov plovila, za katero velja začasna onesposobitev gibanja, o kateri je odločila ta država članica, in katerega dovoljenje za ribolov je bilo ukinjeno v skladu s
  členom 45(1)(d)
  Uredbe (ES) št. 1005/2008.

3.   Država članica zastave začasno ukine dovoljenje za gospodarski ribolov plovila, za katero velja začasna onesposobitev gibanja, o kateri je odločila ta država članica, in katerega dovoljenje za ribolov je bilo ukinjeno v skladu s
  točko 4 člena 45
  Uredbe (ES) št. 1005/2008.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

4.   Država članica zastave za stalno odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov plovilu, za katero velja ukrep prilagoditve zmogljivosti iz člena 11(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali ki mu je bilo v skladu s
  členom 45(1)(d)
  Uredbe (ES) št. 1005/2008 odvzeto dovoljenje za ribolov.

4.   Država članica zastave za stalno odvzame dovoljenje za gospodarski ribolov plovilu, za katero velja ukrep prilagoditve zmogljivosti iz člena 11(3) Uredbe (ES) št. 2371/2002 ali ki mu je bilo v skladu s
  točko 4 člena 45
  Uredbe (ES) št. 1005/2008 odvzeto dovoljenje za ribolov.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka f

| f) | ribolovne dejavnosti s pridnenim orodjem
  na območjih
  , ki niso pod odgovornostjo regionalne organizacije za upravljanje ribištva; |
| --- | --- |

f)

ribolovne dejavnosti s pridnenim orodjem
  na območjih
  , ki niso pod odgovornostjo regionalne organizacije za upravljanje ribištva;

| f) | ribolovne dejavnosti s pridnenim orodjem
  v mednarodnih vodah
  , ki niso pod odgovornostjo regionalne organizacije za upravljanje ribištva;
  pripravi se seznam orodij, navedenih v tej določbi; |
| --- | --- |

f)

ribolovne dejavnosti s pridnenim orodjem
  v mednarodnih vodah
  , ki niso pod odgovornostjo regionalne organizacije za upravljanje ribištva;
  pripravi se seznam orodij, navedenih v tej določbi;

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

2.   Ribiško plovilo, katerega skupna dolžina presega deset metrov, ima na krovu nameščeno v celoti delujočo napravo, ki omogoča samodejno določitev položaja tega plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil s prenosom podatkov o položaju v rednih presledkih. Centru za spremljanje ribištva države članice zastave omogoča tudi, da zajame dejanski položaj ribiškega plovila. Za plovila, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, se ta odstavek uporablja od
  1. januarja 2012
  .

2.   Ribiško plovilo, katerega skupna dolžina presega deset metrov, ima na krovu nameščeno v celoti delujočo napravo, ki omogoča samodejno določitev položaja tega plovila in njegovo prepoznavanje prek sistema za spremljanje plovil s prenosom podatkov o položaju v rednih presledkih. Centru za spremljanje ribištva države članice zastave omogoča tudi, da zajame dejanski položaj ribiškega plovila. Za plovila, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, se ta odstavek uporablja od
  1. julija 2013
  .

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Finančna pomoč za vgradnjo naprav s sistemom za spremljanje plovil je upravičena do sredstev v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006. Sofinanciranje iz proračuna Skupnosti znaša 80 %.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 6 – točka a

| a) | delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  ali |
| --- | --- |

a)

delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  ali

| a) | delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  in |
| --- | --- |

a)

delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  in

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

2.   Komisija
  lahko
  zahteva, da država članica uporablja sistem za zaznavanje plovil za določeno ribolovno območje in v določenem času.

2.   
  Potem ko s predložitvijo dokazov o neskladnosti z nadzornimi ukrepi ali znanstvenimi poročili zagotovi dokumentirano utemeljitev, lahko
  Komisija zahteva, da država članica uporablja sistem za zaznavanje plovil za določeno ribolovno območje in v določenem času.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3

3.   Dopustno odstopanje v ocenah količin rib v kilogramih, ki so na krovu plovila, zapisanih v ladijskem dnevniku, je
  5 %
  .

3.   Dopustno odstopanje v ocenah količin rib v kilogramih, ki so na krovu plovila, zapisanih v ladijskem dnevniku, je
  10 %
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Finančna pomoč za vgradnjo elektronskih ladijskih dnevnikov je upravičena do sredstev v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 861/2006. Sofinanciranje iz proračuna Skupnosti znaša 80 %.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

2.   Odstavek 1 se za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 15 in 24 metri, uporablja od 1. julija 2011, za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, pa od
  1. januarja 2012
  . Plovila Skupnosti do 15 metrov skupne dolžine so lahko izvzeta iz odstavka 1, če:

2.   Odstavek 1 se za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 15 in 24 metri, uporablja od 1. julija 2011, za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, pa od
  1. julija 2013
  . Plovila Skupnosti do 15 metrov skupne dolžine so lahko izvzeta iz odstavka 1, če:

| a) | delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  ali |
| --- | --- |

a)

delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  ali

| a) | delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  in |
| --- | --- |

a)

delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  in

| b) | od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur. |
| --- | --- |

b)

od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

| b) | od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur. |
| --- | --- |

b)

od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – uvodno besedilo

1.   Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitani ribiških plovil Skupnosti ali njihovi zastopniki sporočijo pristojnim organom države članice, katere pristanišče ali objekte za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče, razen če so pristojni organi dovolili zgodnejši prihod, naslednje podatke:

1.   Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitani ribiških plovil Skupnosti ali njihovi zastopniki
  v primeru, da imajo na krovu vrste, za katere veljajo omejitve ulova ali ribolovnega napora,
  sporočijo pristojnim organom države članice, katere pristanišče ali objekte za iztovarjanje želijo uporabiti, vsaj štiri ure pred predvidenim prihodom v pristanišče, razen če so pristojni organi dovolili zgodnejši prihod, naslednje podatke:

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka d

| d) | datume ribolovnega potovanja in območja, na katerih so bili ulovi opravljeni; |
| --- | --- |

d)

datume ribolovnega potovanja in območja, na katerih so bili ulovi opravljeni;

| d) | datume ribolovnega potovanja in območja, na katerih so bili ulovi opravljeni;
  območje se določi z enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1); |
| --- | --- |

d)

datume ribolovnega potovanja in območja, na katerih so bili ulovi opravljeni;
  območje se določi z enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1);

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1 – točka f

| f) | količine posameznih vrst, obdržanih na krovu
  , vključno z vrnitvami brez ulova
  ; |
| --- | --- |

f)

količine posameznih vrst, obdržanih na krovu
  , vključno z vrnitvami brez ulova
  ;

| f) | količine posameznih vrst, obdržanih na krovu; |
| --- | --- |

f)

količine posameznih vrst, obdržanih na krovu;

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4

4.   
  Komisija
  lahko
  v skladu s postopkom iz člena 111
  nekatere kategorije ribiških plovil
  izvzame iz obveznosti, določene v odstavku 1, za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi
  drugačen rok za obveščanje, pri čemer med drugim upošteva vrsto ribiških proizvodov ter razdaljo med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.

4.   
  Na predlog Komisije
  lahko
  Svet za
  nekatere kategorije ribiških plovil
  določi
  drugačen rok za obveščanje
  za obveznost iz odstavka 1
  , pri čemer med drugim upošteva vrsto ribiških proizvodov ter razdaljo med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Pristojni organi države članice, kjer želi kapitan ribiškega plovila uporabiti pristanišče ali objekte za iztovarjanje in je za to zaprosil vsaj štiri ure pred predvidenim časom prihoda v pristanišče, v dveh urah po prejemu prošnje ustrezno izdajo dovoljenje.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 3

3.   V deklaraciji o pretovarjanju so navedeni pretovorjena količina ribiških proizvodov po vrstah, datum in kraj vsakega ulova, imena zadevnih plovil ter pristanišče pretovarjanja in namembno pristanišče. Kapitana obeh zadevnih plovil sta odgovorna za točnost takih deklaracij.

3.   V deklaraciji o pretovarjanju so navedeni pretovorjena količina ribiških proizvodov po vrstah, datum in kraj vsakega ulova, imena zadevnih plovil ter pristanišče pretovarjanja in namembno pristanišče. Kapitana obeh zadevnih plovil sta odgovorna za točnost takih deklaracij.
  Območje se določi z enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1).

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

4.
     
  Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 111 nekatere kategorije ribiških plovil izvzame iz obveznosti, določene v odstavku 1, za omejeno obdobje, ki se lahko podaljša, ali predvidi drugačen rok za obveščanje, pri čemer med drugim upošteva vrsto ribiških proizvodov ter razdaljo med ribolovnimi območji, kraji iztovarjanja in pristanišči, v katerih so zadevna plovila registrirana.

črtano

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 4

4.
     
  Pri izdaji dovoljenja za iztovarjanje pristojni organi dodelijo enkratno številko iztovarjanja za iztovarjanje in o tem obvestijo kapitana plovila. Če je iztovarjanje prekinjeno, je za vnovični začetek iztovarjanja potrebna nova odobritev.

črtano

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

2.   Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitan ribiškega plovila Skupnosti, katerega skupna dolžina presega deset metrov, ali njegov zastopnik z elektronskimi sredstvi pošlje deklaracijo o iztovarjanju pristojnim organom države članice zastave v
  dveh urah
  po končanem iztovarjanju.

2.   Brez vpliva na posebne določbe iz večletnih načrtov kapitan ribiškega plovila Skupnosti, katerega skupna dolžina presega deset metrov, ali njegov zastopnik z elektronskimi sredstvi pošlje deklaracijo o iztovarjanju pristojnim organom države članice zastave v
  šestih urah
  po končanem iztovarjanju.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 4

4.   Odstavek 2 se za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 15 in 24 metri, uporablja od 1. julija 2011, za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, pa od
  1. januarja 2012
  . Plovila Skupnosti do 15 metrov skupne dolžine so lahko izvzeta iz uporabe odstavka 2, če:

4.   Odstavek 2 se za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 15 in 24 metri, uporablja od 1. julija 2011, za ribiška plovila Skupnosti, katerih skupna dolžina je med 10 in 15 metri, pa od
  1. julija 2013
  . Plovila Skupnosti do 15 metrov skupne dolžine so lahko izvzeta iz uporabe odstavka 2, če:

| a) | delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  ali |
| --- | --- |

a)

delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  ali

| a) | delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  in |
| --- | --- |

a)

delujejo izključno v teritorialnih morjih države članice zastave
  in

| b) | od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur. |
| --- | --- |

b)

od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

| b) | od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur. |
| --- | --- |

b)

od odhoda do vrnitve v pristanišče na morju nikoli ne preživijo več kot 24 ur.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 5

5.   Za plovila, izvzeta iz zahteve iz odstavka 2, kapitan ali njegov zastopnik ob iztovarjanju napiše ter čim prej in najpozneje v 24 urah po iztovarjanju predloži deklaracijo o iztovarjanju pristojnim organom države članice, v kateri je bilo iztovarjanje opravljeno.

5.   Za plovila, izvzeta iz zahteve iz odstavka 2, kapitan ali njegov zastopnik ob iztovarjanju napiše ter čim prej in najpozneje v 24 urah po iztovarjanju predloži deklaracijo o iztovarjanju pristojnim organom države članice, v kateri je bilo iztovarjanje opravljeno
  , ti pa jo nato nemudoma posredujejo državi članici zastave
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1

1.   Vsaka država članica evidentira vse ustrezne podatke o ribolovnih možnostih, kot so navedene v tem poglavju, izražene v ulovu in ribolovnem naporu, ter hrani izvirnike teh podatkov tri leta ali več v skladu z nacionalnimi pravili.

1.   Vsaka država članica evidentira vse ustrezne podatke o ribolovnih možnostih, kot so navedene v tem poglavju, izražene v ulovu
  , zavržkih
  in ribolovnem naporu, ter hrani izvirnike teh podatkov tri leta ali več v skladu z nacionalnimi pravili.
  Podatki v elektronski obliki se hranijo vsaj deset let.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 3

3.   Vsak ulov staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota, ki ga opravijo ribiška plovila Skupnosti, se
  odpiše
  od kvote, ki velja za državo članico zastave za zadevni stalež ali skupino staležev, ne glede na kraj iztovarjanja.

3.   Vsak ulov
  in zavržek
  staleža ali skupine staležev, za katere velja kvota, ki ju opravijo ribiška plovila Skupnosti, se
  odpišeta
  od kvote, ki velja za državo članico zastave za zadevni stalež ali skupino staležev, ne glede na kraj iztovarjanja.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3

3.   Zadevna država članica javno objavi odločitev iz odstavka 2 in jo nemudoma sporoči Komisiji
  in drugim državam članicam
  . Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija C). Od datuma, ko je zadevna država članica javno objavila odločitev, države članice
  zagotovijo
  , da plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v njihovih vodah ali na njihovem ozemlju zadevnih rib ne hranijo na krovu, jih ne iztovarjajo, premeščajo v mrežaste kletke ali pretovarjajo.

3.   Zadevna država članica javno objavi odločitev iz odstavka 2 in jo nemudoma sporoči Komisiji
  , ki obvesti druge države članice
  . Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija C). Od datuma, ko je zadevna država članica javno objavila odločitev, države članice
  preverijo s pomočjo ustrezne dokumentacije
  , da plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v njihovih vodah ali na njihovem ozemlju zadevnih rib
  , ulovljenih od datuma zaprtja,
  ne hranijo na krovu, jih ne iztovarjajo, premeščajo v mrežaste kletke ali pretovarjajo.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 3

3.   Ti odbitki in poznejše dodelitve se izvedejo tako, da se prednostno upoštevajo vrste in območja, za katere so bile ribolovne možnosti določene. Izvedejo se lahko med letom, v katerem je bila škoda povzročena, ali v naslednjem letu
  ali letih
  .

3.   Ti odbitki in poznejše dodelitve se izvedejo tako, da se prednostno upoštevajo vrste in območja, za katere so bile ribolovne možnosti določene. Izvedejo se lahko med letom, v katerem je bila škoda povzročena, ali v naslednjem letu.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 28 a (novo)

Člen 28a

Prenos neporabljenih kvot

1.
     
  Če država članica svojih kvot v celoti ali deloma ne porabi v letu, v katerem so bile odobrene, lahko te kvote v istem letu porabi druga država članica. Najprej Komisija obvesti zadevne države članice, od katerih zahteva potrditev, da teh ribolovnih možnosti ne bodo porabile. Po potrditvi Komisija oceni vse neizrabljene ribolovne možnosti in države članice o tem obvesti, preden sprejme odločitev o njihovi prerazporeditvi v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami članicami.

2.
     
  Prenos zahtevkov v skladu s tem členom nikakor ne vpliva na dodelitev ribolovnih možnosti ali njihovo izmenjavo med državami članicami v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 2371/2002.

3.
     
  Podrobnejša pravila za uporabo tega člena, zlasti glede pogojev za uporabo ali prenos kvot, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 111.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 33

Člen 33

Pretovarjanja v pristanišču

Ribiška plovila Skupnosti, ki opravljajo ribolovne dejavnosti na ribolovnih območjih, za katera se uporablja večletni načrt, ne smejo pretovoriti svojega ulova na krov drugega plovila ali vozila, če ulova pred tem ne iztovorijo za tehtanje v dražbenem centru ali pri drugem organu, ki so ga pooblastile države članice.

črtano

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Države članice lahko določijo pristanišče, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 4, da se prepreči, da bi morala plovila do pristanišča prepluti razdaljo, daljšo od 50 milj.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2 – uvodno besedilo

2.   Pri ribolovu, pri katerem je dovoljeno imeti na krovu več kot
  dve vrsti
  ribolovnega orodja, je orodje, ki se ne uporablja, spravljeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti, v skladu z naslednjimi pogoji:

2.   Pri ribolovu, pri katerem je dovoljeno imeti na krovu več kot
  eno vrsto
  ribolovnega orodja, je orodje, ki se ne uporablja, spravljeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti, v skladu z naslednjimi pogoji:

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1

1.   Kapitan ribiškega plovila evidentira vse zavržke, katerih količina presega 15 kg v ekvivalentu žive teže, in te podatke nemudoma, če je mogoče z elektronskimi sredstvi, sporoči pristojnim organom.

1.   Kapitan ribiškega plovila evidentira vse zavržke, katerih količina
  na izvleko ribolovnega orodja in na ribolovno potovanje
  presega 15 kg v ekvivalentu žive teže, in te podatke nemudoma, če je mogoče z elektronskimi sredstvi, sporoči pristojnim organom.
  Komisija preuči sistem za vgradnjo opreme za video nadzor, da se zagotovi skladnost s to uredbo. Izpuščene ribe v rekreacijskem ribolovu se za namene te uredbe ne štejejo za zavržke ali umrljivost.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 42

Za plovila, opremljena s sistemom za spremljanje plovil, države članice na podlagi podatkov iz sistema za spremljanje plovil sistematično preverijo, ali informacije, ki jih prejme center za spremljanje ribištva, ustrezajo dejavnostim, zabeleženim v ladijskem dnevniku, in podatkom opazovalcev, kadar so ti na voljo. Takšno navzkrižno preverjanje se zabeleži v računalniško berljivi obliki in se hrani
  tri leta
  .

Za plovila, opremljena s sistemom za spremljanje plovil, države članice na podlagi podatkov iz sistema za spremljanje plovil sistematično preverijo, ali informacije, ki jih prejme center za spremljanje ribištva, ustrezajo dejavnostim, zabeleženim v ladijskem dnevniku, in podatkom opazovalcev, kadar so ti na voljo. Takšno navzkrižno preverjanje se zabeleži v računalniško berljivi obliki in se hrani
  deset let
  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Poglavje IV – oddelek 4

Črta se celoten oddelek 4.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1

1.   
  Za
  rekreacijski ribolov
  s plovilom
  v vodah Skupnosti na stalež, za katerega velja večletni načrt
  , je potrebno dovoljenje za to plovilo, ki ga izda
  država članica
  zastave
  .

1.   Rekreacijski ribolov
  , ki se izvaja s plovila
  v
  morskih
  vodah Skupnosti na stalež, za katerega velja večletni
  obnovitveni
  načrt,
  lahko oceni
  država članica
  , v vodah katere se ta izvaja
  .
  To ne velja za ribolov z ribiško palico z obale.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 2

2.   
  Ulove pri rekreacijskem ribolovu na staleže, za katere velja večletni načrt, evidentira
  država članica
  zastave.

2.   
  Države članice lahko v dveh letih po datumu začetka veljavnosti te uredbe ocenijo vpliv rekreacijskega ribolova, ki se izvaja v njihovih vodah, in te informacije predložijo Komisiji. Zadevna
  država članica
  in Komisija na podlagi mnenja znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo odločita, kateri rekreacijski ribolov močno vpliva na staleže rib. Za ribolov z močnim vplivom zadevna država članica v tesnem sodelovanju s Komisijo vzpostavi sistem za spremljanje, ki omogoča natančno oceno skupnega rekreacijskega ulova za vsak stalež rib. Rekreacijski ribolov upošteva cilje skupne ribiške politike.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 3

3.   
  Ulovi vrst, za katere velja večletni načrt pri rekreacijskem ribolovu,
  se vštejejo v
  zadevne kvote
  države članice zastave.
  Zadevne države članice določijo
  delež
  takih kvot
  , ki se uporablja izključno za namene rekreacijskega ribolova.

3.   
  Kjer se ugotovi, da ima rekreacijski ribolov močan vpliv,
  se
  ulovi
  vštejejo v
  zadevno kvoto
  države članice zastave.
  Država članica lahko določi
  delež
  take kvote
  , ki se uporablja izključno za namene
  takšnega
  rekreacijskega ribolova.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 3

3.   
  Kadar je za dano vrsto določena najmanjša velikost, morajo biti
  gospodarski subjekti, odgovorni za prodajo, skladiščenje ali prevažanje, sposobni dokazati geografsko poreklo proizvodov, ki se izrazi
  z navedbo podobmočja in razdelka ali podrazdelka, ali kadar je to ustrezno, statističnega območja, na katerem veljajo omejitve ulova v skladu z zakonodajo Skupnosti
  .

3.   Gospodarski subjekti, odgovorni za prodajo, skladiščenje ali prevažanje,
  morajo biti
  sposobni dokazati geografsko poreklo proizvodov, ki se izrazi
  z enako natančnostjo, kot je predvidena v členu 14(1)
  .

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 2 d a (novo)

| da) | območje ulova z enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1); |
| --- | --- |

da)

območje ulova z enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1);

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1

1.   Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so odgovorni za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, v
  dveh urah
  po prvi prodaji pristojnim organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja, elektronsko predložijo obvestilo o prodaji. Če ta država članica ni država zastave plovila, ki je iztovorilo ribe, zagotovijo, da se po prejemu zadevnih informacij kopija obvestila o prodaji predloži pristojnim organom države članice zastave. Za točnost obvestila o prodaji odgovarjajo navedeni kupci, dražbe, organi ali osebe.

1.   Registrirani kupci, registrirane dražbe ali drugi organi ali osebe, ki so odgovorni za prvo trženje ribiških proizvodov, iztovorjenih v državi članici, v
  šestih urah
  po prvi prodaji pristojnim organom države članice, na ozemlju katere poteka prva prodaja, elektronsko predložijo obvestilo o prodaji. Če ta država članica ni država zastave plovila, ki je iztovorilo ribe, zagotovijo, da se po prejemu zadevnih informacij kopija obvestila o prodaji
  nemudoma
  predloži pristojnim organom države članice zastave. Za točnost obvestila o prodaji odgovarjajo navedeni kupci, dražbe, organi ali osebe.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 55 – točka e

| e) | zadevno ime ali črkovno kodo FAO vsake vrste in njeno geografsko poreklo, ki se izrazi z
  navedbo podobmočja in razdelka ali podrazdelka, v katerem veljajo omejitve ulova v skladu z zakonodajo Skupnosti
  ; |
| --- | --- |

e)

zadevno ime ali črkovno kodo FAO vsake vrste in njeno geografsko poreklo, ki se izrazi z
  navedbo podobmočja in razdelka ali podrazdelka, v katerem veljajo omejitve ulova v skladu z zakonodajo Skupnosti
  ;

| e) | zadevno ime ali črkovno kodo FAO vsake vrste in njeno geografsko poreklo se izrazi z
  enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1)
  ; |
| --- | --- |

e)

zadevno ime ali črkovno kodo FAO vsake vrste in njeno geografsko poreklo se izrazi z
  enako natančnostjo kot je predvidena v členu 14(1)
  ;

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 55 – točka e a (novo)

| ea) | količino vsake vrste, izraženo v kilogramih žive teže; |
| --- | --- |

ea)

količino vsake vrste, izraženo v kilogramih žive teže;

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 6

6.   Vse stroške, ki nastanejo zaradi dejavnosti opazovalcev v skladu s tem členom, krijejo države članice zastave.
  Države članice lahko te stroške delno ali v celoti zaračunajo upravljavcem plovil, ki plujejo pod njihovimi zastavami in delujejo na zadevnem ribolovnem območju.

6.   Vse stroške, ki nastanejo zaradi dejavnosti opazovalcev v skladu s tem členom, krijejo države članice zastave
  in Komisija
  .

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 69

Države članice vzpostavijo in posodabljajo elektronsko zbirko podatkov, v katero nalagajo vsa poročila o inšpekcijskih pregledih in nadzorih, ki jih sestavijo njihovi uradniki.

Države članice vzpostavijo in posodabljajo elektronsko zbirko podatkov, v katero nalagajo vsa poročila o inšpekcijskih pregledih in nadzorih, ki jih sestavijo njihovi uradniki
  , vključno s poročili opazovalcev
  .

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 78

Država članica, ki izvaja inšpekcijski pregled, lahko pregon kršitve prenese na pristojne organe države članice zastave
  , države članice registracije
  ali države članice, katere državljan je storilec, če se to opravi v dogovoru s to državo članico in pod pogojem, da je več verjetnosti za doseganje rezultatov iz člena 81(2).

Država članica, ki izvaja inšpekcijski pregled, lahko pregon kršitve prenese na pristojne organe države članice zastave ali države članice, katere državljan je storilec, če se to opravi v dogovoru s to državo članico in pod pogojem, da je več verjetnosti za doseganje rezultatov iz člena 81(2).

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 1

1.   Države članice zagotovijo, da se fizična oseba, ki je storila resno kršitev, ali pravna oseba, ki se šteje za odgovorno za resno kršitev, kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi ukrepi v skladu z naborom kazni in ukrepov, določenih v poglavju IX Uredbe (ES) št. 1005/2008.

1.   Države članice zagotovijo, da se fizična oseba, ki je storila resno kršitev, ali pravna oseba, ki se šteje za odgovorno za resno kršitev,
  praviloma
  kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi ukrepi v skladu z naborom kazni in ukrepov, določenih v poglavju IX Uredbe (ES) št. 1005/2008.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 6 a (novo)

6a.
     
  Države članice zagotovijo, da so gospodarski subjekti, za katere je ugotovljeno, da so odgovorni za resno kršitev pravil skupne ribiške politike, izključeni od ugodnosti, ki izhajajo iz Evropskega sklada za ribištvo, sporazumov o partnerstvu v ribiškem sektorju ali druge državne pomoči. Poleg kazni, ki jih določa to poglavje, se določijo druge kazni ali ukrepi, zlasti povračilo javne pomoči ali subvencij, ki so jih v zadevnem finančnem obdobju prejela plovila, ki izvajajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 1

1.   Države članice uporabijo sistem kazenskih točk, na podlagi katerega imetnik dovoljenja za ribolov prejme ustrezne kazenske točke zaradi kršenja pravil skupne ribiške politike.

1.   Države članice uporabijo sistem kazenskih točk, na podlagi katerega imetnik dovoljenja za ribolov prejme ustrezne kazenske točke zaradi
  resnega
  kršenja pravil skupne ribiške politike.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2

2.   Kadar fizična oseba stori resno kršitev ali se za pravno osebo domneva, da je odgovorna za kršitev pravil skupne ribiške politike, se imetniku dovoljenja za ribolov zaradi kršitve dodeli ustrezno število točk. Imetnik dovoljenja za ribolov ima pravico do revizije postopka v skladu z nacionalno zakonodajo.

2.   Kadar fizična oseba stori resno kršitev ali se za pravno osebo domneva, da je odgovorna za
  resno
  kršitev pravil skupne ribiške politike, se imetniku dovoljenja za ribolov zaradi
  resne
  kršitve dodeli ustrezno število točk. Imetnik dovoljenja za ribolov ima pravico do revizije postopka v skladu z nacionalno zakonodajo.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Dokler so imetniku dovoljenja za ribolov dodeljene kazenske točke, je v tem času izključen od prejemanja subvencij Skupnosti in nacionalne državne pomoči.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 4

4.
     
  V primeru resne kršitve dodeljene kazenske točke znašajo najmanj polovico točk iz odstavka 3.

črtano

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 5

5.   Če imetnik odvzetega dovoljenja za ribolov v treh letih od datuma zadnje kršitve ne stori druge kršitve, se mu brišejo vse točke iz dovoljenja za ribolov.

5.   Če imetnik odvzetega dovoljenja za ribolov v treh letih od datuma zadnje
  resne
  kršitve ne stori druge
  resne
  kršitve, se mu brišejo vse točke iz dovoljenja za ribolov.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 7

7.   Države članice določijo tudi sistem kazenskih točk, na podlagi katerega kapitan
  in častniki
  plovila prejmejo ustrezne kazenske točke zaradi kršenja pravil skupne ribiške politike.

7.   Države članice določijo tudi sistem kazenskih točk, na podlagi katerega kapitan
  ali poveljnik
  plovila prejmejo ustrezne kazenske točke zaradi kršenja pravil skupne ribiške politike.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 1

1.   Države članice v nacionalni zbirki podatkov evidentirajo vse kršitve pravil skupne ribiške politike, ki jih zagrešijo plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali njihovi državljani, vključno z naloženimi kaznimi in številom dodeljenih točk. Države članice v svoji zbirki podatkov o kršitvah evidentirajo tudi kršitve, ki jih zagrešijo plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali njihovi državljani in ki se preganjajo v drugih državah članicah, po prejemu obvestila o dokončnem sklepu sodno pristojne države članice v skladu s členom 82.

1.   Države članice v nacionalni zbirki podatkov evidentirajo vse kršitve pravil skupne ribiške politike, ki jih zagrešijo
  odgovorni za
  plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali njihovi državljani, vključno z naloženimi kaznimi in številom dodeljenih točk. Države članice v svoji zbirki podatkov o kršitvah evidentirajo tudi kršitve, ki jih zagrešijo plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali njihovi državljani in ki se preganjajo v drugih državah članicah, po prejemu obvestila o dokončnem sklepu sodno pristojne države članice v skladu s členom 82.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 3

3.   Kadar država članica zaprosi drugo državo članico za informacije v zvezi s pregonom kršitve, zaprošena država članica zagotovi ustrezne informacije o zadevnih ribiških plovilih in osebah.

3.   Kadar država članica zaprosi drugo državo članico za informacije v zvezi s pregonom kršitve, zaprošena država članica
  nemudoma
  zagotovi ustrezne informacije o zadevnih ribiških plovilih in osebah.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Informacije o storjenih kršitvah, za katera je bila ribiškim plovilom in zadevnim posameznikom izrečena obsodba, bodo dostopne javnosti prek javnega dela spletnega mesta iz člena 107.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 4

4.   Uradniki zadevne države članice
  morajo imeti možnost, da
  so prisotni med inšpekcijskim pregledom, in morajo uradnikom Komisije na njihovo zahtevo pomagati pri izvajanju njihovih nalog.

4.   Uradniki zadevne države članice so
  vedno
  prisotni med inšpekcijskim pregledom, in morajo uradnikom Komisije na njihovo zahtevo pomagati pri izvajanju njihovih nalog.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 1 – točka a

| α) | določbe te uredbe niso bile izpolnjene zaradi delovanja ali opustitve delovanja, ki jo je mogoče neposredno pripisati zadevni državi članici, in da |
| --- | --- |

α)

določbe te uredbe niso bile izpolnjene zaradi delovanja ali opustitve delovanja, ki jo je mogoče neposredno pripisati zadevni državi članici, in da

črtano

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1

1.   Kadar država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti za izvajanje večletnega načrta in kadar ima Komisija
  razloge za sklepanje
  , da je neizpolnjevanje teh obveznosti posebno škodljivo za zadevne staleže, lahko Komisija začasno zapre ribolovna območja, na katera vplivajo te pomanjkljivosti.

1.   Kadar država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti za izvajanje večletnega načrta in kadar ima Komisija
  dokaze
  , da je neizpolnjevanje teh obveznosti posebno škodljivo za zadevne staleže, lahko Komisija začasno zapre ribolovna območja, na katera vplivajo te pomanjkljivosti.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 1 – uvodno besedilo

1.   Kadar Komisija ugotovi, da je država članica presegla svojo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ki so ji na voljo, lahko v naslednjem letu
  ali letih
  izvede odbitek od letne kvote, dodelitve ali deleža države članice, ki je presegla dovoljeni obseg ribolova, z uporabo multiplikatorja v skladu z naslednjo tabelo:

1.   Kadar Komisija ugotovi, da je država članica presegla svojo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ki so ji na voljo, lahko v naslednjem letu izvede odbitek od letne kvote, dodelitve ali deleža države članice, ki je presegla dovoljeni obseg ribolova, z uporabo multiplikatorja v skladu z naslednjo tabelo:

Sprememba 75

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 1 – tabela

| Obseg prelova glede na dovoljene iztovore | Multiplikator |
| --- | --- |
| Največ 5 % | Prelov
  - 1,0 |
| Nad 5 % do 10 % | Prelov
  - 1,1 |
| Nad 10 % do 20 % | Prelov
  - 1,2 |
| Nad 20 % do 40 % | Prelov * 1,4 |
| Nad 40 % do 50 % | Prelov * 1,8 |
| Vsak nadaljnji prelov nad
  50 % | Prelov
  - 2,0 |

Obseg prelova glede na dovoljene iztovore

Multiplikator

Največ 5 %

Prelov
  - 1,0

Nad 5 % do 10 %

Prelov
  - 1,1

Nad 10 % do 20 %

Prelov
  - 1,2

Nad 20 % do 40 %

Prelov * 1,4

Nad 40 % do 50 %

Prelov * 1,8

Vsak nadaljnji prelov nad
  50 %

Prelov
  - 2,0

| Obseg prelova glede na dovoljene iztovore | Multiplikator |
| --- | --- |
| Prvih 10 % | Odbitek =
  prelov
  x 1,00 |
| Naslednjih 10 % do 20 % skupaj | Odbitek =
  prelov
  x 1,10 |
| Naslednjih 20 % do 40 % skupaj | Odbitek =
  prelov
  x 1,20 |
| Vsak nadaljnji prelov nad
  40 % | Odbitek =
  prelov
  x 1,40 |
| Opomba: Odstotkovni intervali se nadomestijo z vrednostmi z intervali iz člena 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto. |

Obseg prelova glede na dovoljene iztovore

Multiplikator

Prvih 10 %

Odbitek =
  prelov
  x 1,00

Naslednjih 10 % do 20 % skupaj

Odbitek =
  prelov
  x 1,10

Naslednjih 20 % do 40 % skupaj

Odbitek =
  prelov
  x 1,20

Vsak nadaljnji prelov nad
  40 %

Odbitek =
  prelov
  x 1,40

Opomba: Odstotkovni intervali se nadomestijo z vrednostmi z intervali iz člena 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto.

Sprememba 76

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Če kvota, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev, ki so dodeljeni državi članici, ne presežejo 100 ton, se znižanje za presežek kvote dodeljuje linearno, in ne po odstotkih, razen za vrste, vključene v večletni načrt, za katere velja odstavek 1.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2

2.   Če je država članica v predhodnih dveh letih večkrat zapored presegla svojo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev,
  če je prelov posebno škodljiv za zadevne staleže
  ali
  če za staleže
  velja večletni načrt, se multiplikator iz odstavka 1 podvoji.

2.   Če je država članica v predhodnih dveh letih večkrat zapored presegla svojo ribolovno kvoto, dodelitev ali delež staleža oziroma skupine staležev,
  ki so posebej občutljivi za prelov
  ali
  zanje
  velja večletni načrt, se multiplikator iz odstavka 1 podvoji.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 3

3.
     
  Če država članica zajema ulove iz staležev, za katere velja kvota, vendar nima na voljo take kvote, dodelitve ali deleža staleža oziroma skupine staležev, lahko Komisija v naslednjem letu ali letih odšteje odbitek od drugih kvot ali skupin staležev, ki so tej državi članici na voljo v skladu z odstavkom 1.

črtano

Sprememba 79

Predlog uredbe

Člen 98

Člen 98

Odbitki kvot zaradi neizpolnjevanja ciljev skupne ribiške politike

1.
     
  Če obstajajo dokazi, da država članica ne izpolnjuje pravil o ohranjevanju, nadzoru, inšpekcijskih pregledih ali izvrševanju v okviru skupne ribiške politike in da to lahko resno ogroža ohranjevanje živih vodnih virov ali učinkovito delovanje sistema nadzora in izvrševanja Skupnosti, lahko Komisija izvede odbitek od letnih kvot, dodelitev ali deležev staleža oziroma skupine staležev, ki so na voljo tej državi članici.

2.
     
  Komisija zadevno državo članico pisno obvesti o svojih ugotovitvah in določi rok, ki ni daljši od desetih delovnih dni, v katerem mora država članica dokazati, da se ribolovna območja lahko varno izkoriščajo.

3.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 se uporabijo le, če država članica ne odgovori na to zahtevo Komisije v roku, določenem v odstavku 2, ali če se odgovor šteje za nezadovoljivega ali jasno kaže na dejstvo, da se potrebni ukrepi niso izvedli.

4.
     
  Podrobnejša pravila za uporabo tega člena, zlasti za določitev zadevnih količin, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 111.

črtano

Sprememba 80

Predlog uredbe

Člen 100

Člen 100

Zavrnitev izmenjave kvot

Komisija lahko zavrne možnost izmenjave kvot v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002:

| a) | za kvote, pri katerih so bile za več kot 10 % presežene kvote, ki so na voljo eni od zadevnih držav članic, v katerem koli od predhodnih dveh let, ali |
| --- | --- |

a)

za kvote, pri katerih so bile za več kot 10 % presežene kvote, ki so na voljo eni od zadevnih držav članic, v katerem koli od predhodnih dveh let, ali

| b) | če zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, da bi zagotovila pravilno upravljanje ribolovnih možnosti zadevnih staležev, zlasti zaradi nedelovanja računalniško podprtega sistema potrjevanja iz člena 102 ali nezadostnega delovanja sistemov za zagotavljanje podatkov za ta sistem potrjevanja. |
| --- | --- |

b)

če zadevna država članica ne sprejme ustreznih ukrepov, da bi zagotovila pravilno upravljanje ribolovnih možnosti zadevnih staležev, zlasti zaradi nedelovanja računalniško podprtega sistema potrjevanja iz člena 102 ali nezadostnega delovanja sistemov za zagotavljanje podatkov za ta sistem potrjevanja.

črtano

Sprememba 81

Predlog uredbe

Člen 101 – odstavek 1

1.   Če obstajajo dokazi, vključno s tistimi, ki temeljijo na izsledkih vzorčenja, ki ga opravi Komisija, da ribolovne dejavnosti in/ali ukrepi države članice ali držav članic slabijo skupno ribiško politiko ali ogrožajo morski ekosistem, to pa zahteva takojšnje ukrepanje, se lahko Komisija na utemeljeno zahtevo katere koli države članice ali na lastno pobudo odloči sprejeti nujne ukrepe, ki trajajo največ
  eno leto
  . Komisija lahko sprejme novo odločitev za podaljšanje nujnih ukrepov za največ šest mesecev.

1.   Če obstajajo dokazi, vključno s tistimi, ki temeljijo na izsledkih vzorčenja, ki ga opravi Komisija, da ribolovne dejavnosti in/ali ukrepi države članice ali držav članic slabijo skupno ribiško politiko ali ogrožajo morski ekosistem, to pa zahteva takojšnje ukrepanje, se lahko Komisija na utemeljeno zahtevo katere koli države članice ali na lastno pobudo odloči sprejeti nujne ukrepe, ki trajajo največ
  šest mesecev
  . Komisija lahko sprejme novo odločitev za podaljšanje nujnih ukrepov za največ šest mesecev.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 101 – odstavek 2 – točka g

| g) | prepoved ribolova za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic; |
| --- | --- |

g)

prepoved ribolova za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic;

| g) | prepoved ribolova za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic
  , tretje države ali na odprtem morju
  ; |
| --- | --- |

g)

prepoved ribolova za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo zadevne države članice, v vodah pod jurisdikcijo drugih držav članic
  , tretje države ali na odprtem morju
  ;

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 101 – odstavek 3

3.   Država članica hkrati sporoči zahtevo iz odstavka 1 Komisiji in zadevnim državam članicam. Druge države članice lahko Komisiji predložijo pisne pripombe v
  petih
  delovnih dneh od prejema zahtevka. Komisija sprejme odločbo v 15 delovnih dneh od prejema zahtevka.

3.   Država članica hkrati sporoči zahtevo iz odstavka 1 Komisiji in zadevnim državam članicam. Druge države članice lahko Komisiji predložijo pisne pripombe v
  15
  delovnih dneh od prejema zahtevka. Komisija sprejme odločbo v 15 delovnih dneh od prejema zahtevka.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 101 – odstavek 5

5.   Zadevne države članice lahko odločbo Komisije predajo Svetu v
  desetih
  delovnih dneh od prejema uradnega obvestila.

5.   Zadevne države članice lahko odločbo Komisije predajo Svetu v
  15
  delovnih dneh od prejema uradnega obvestila.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 104 – odstavek 2

2.   Komisiji ali drugi državi članici se ne sporočijo
  imena fizičnih oseb
  , razen ko je tako obveščanje izrecno določeno v tej uredbi ali če je to potrebno zaradi preprečevanja ali preganjanja kršitev ali zaradi preverjanja očitnih kršitev. Podatki iz odstavka 1 se ne smejo pošiljati, razen če so v istem sklopu kakor drugi podatki, in to v obliki, ki ne dopušča posredne ali neposredne identifikacije fizičnih oseb.

2.   Komisiji ali drugi državi članici se ne sporočijo
  osebni podatki
  , razen ko je tako obveščanje izrecno določeno v tej uredbi ali če je to potrebno zaradi preprečevanja ali preganjanja kršitev ali zaradi preverjanja očitnih kršitev. Podatki iz odstavka 1 se ne smejo pošiljati, razen če so v istem sklopu kakor drugi podatki, in to v obliki, ki ne dopušča posredne ali neposredne identifikacije fizičnih oseb.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 1

1.   Države članice in Komisija sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo zaupno obravnavo podatkov, prejetih in zbranih na podlagi te uredbe, ter upoštevajo vsa pravila o poklicni in poslovni skrivnosti podatkov.

1.   Države članice in Komisija sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo zaupno obravnavo podatkov, prejetih in zbranih na podlagi te uredbe, ter upoštevajo vsa pravila o poklicni in poslovni skrivnosti podatkov
  v skladu z vsemi veljavnimi določbami iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in Direktive 95/46/ES
  .

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 4

4.
     
  Podatki, ki se na podlagi te uredbe sporočijo osebam, ki delajo za pristojne organe, sodišča, druge javne organe in Komisijo ali organ, ki ga ta imenuje, in katerih razkritje bi škodilo:

| a) | varovanju zasebnosti in integritete posameznika v skladu z zakonodajo Skupnosti o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

a)

varovanju zasebnosti in integritete posameznika v skladu z zakonodajo Skupnosti o varstvu osebnih podatkov;

| b) | poslovnim interesom fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

b)

poslovnim interesom fizične ali pravne osebe, vključno z intelektualno lastnino;

| c) | poteku sodnih postopkov in pravnemu svetovanju ali |
| --- | --- |

c)

poteku sodnih postopkov in pravnemu svetovanju ali

| d) | namenu inšpekcijskih pregledov ali preiskav; |
| --- | --- |

d)

namenu inšpekcijskih pregledov ali preiskav;

so dovoljeni le, če je to potrebno, da se doseže prenehanje ali prepoved kršitve pravil skupne ribiške politike, in organ, ki informacije sporoči, soglaša z njihovim razkritjem.

črtano

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 108 – odstavek 3

3.   Vsaka država članica Komisiji in organu, ki ga ta imenuje, zagotovi oddaljen dostop do varnega dela svoje spletne strani. Država članica odobri dostop uradnikom Komisije na podlagi elektronskih potrdil, ki jih izdela Komisija ali organ, ki ga ta imenuje.

3.   Vsaka država članica Komisiji in organu, ki ga ta imenuje, zagotovi oddaljen dostop do varnega dela svoje spletne strani. Država članica odobri dostop uradnikom Komisije na podlagi elektronskih potrdil, ki jih izdela Komisija ali organ, ki ga ta imenuje.

Tretje države dobijo informacije iz odstavkov 1(b), 1(d) in 1(f) za plovila Skupnosti, ki prosijo za dovoljenje za ribolov v njihovih vodah. Informacije se posredujejo na zahtevo zadevne tretje države in takoj, pod pogojem da tretja država pisno zagotovi zaupnost teh informacij. Za prenos osebnih podatkov v skladu s to določbo se šteje, da je v skladu s členom 26(1)(d) Direktive 95/46/ES.

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 112

Uredba (ES) št. 768/2005

Člen 17 a – odstavek 1 – uvodno besedilo

1.   Brez poseganja v izvedbena pooblastila, ki jih Pogodba podeljuje Komisiji, Agencija pomaga Komisiji pri ocenjevanju in nadziranju uporabe pravil skupne ribiške politike v državah članicah. Agencija lahko izvaja inšpekcijske preglede javnih organov in zasebnih subjektov v državah članicah. V ta namen lahko v skladu s predpisi zadevne države članice

1.   Brez poseganja v izvedbena pooblastila, ki jih Pogodba podeljuje Komisiji, Agencija pomaga Komisiji pri ocenjevanju in nadziranju uporabe pravil skupne ribiške politike v državah članicah. Agencija lahko
  z lastnimi sredstvi
  izvaja inšpekcijske preglede javnih organov in zasebnih subjektov v državah članicah. V ta namen lahko v skladu s predpisi zadevne države članice

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/253

---

Sreda, 22. aprila 2009Ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi *

P6_TA(2009)0256

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi (KOM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

2010/C 184 E/61

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0324),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0282/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0206/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 7 a (novo) |
| | (7a) | Ker imajo homogeni predpisi, ki so splošno veljavni na vseh območjih, in predpisi, ki veljajo posebej na regionalni podlagi, podoben pomen za upravljanje ribištva, jih mora sprejeti Svet. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

(7a)

Ker imajo homogeni predpisi, ki so splošno veljavni na vseh območjih, in predpisi, ki veljajo posebej na regionalni podlagi, podoben pomen za upravljanje ribištva, jih mora sprejeti Svet.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Kot dodatno pojasnilo za preprečitev prihodnjih sporov zaradi napačnega tolmačenja pravil in v skladu z nedavno uvedenim pristopom bi morala Komisija določbe te uredbe dopolniti z objavo priloge z ilustracijami, ki bi pojasnjevale lastnosti ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

(12a)

Kot dodatno pojasnilo za preprečitev prihodnjih sporov zaradi napačnega tolmačenja pravil in v skladu z nedavno uvedenim pristopom bi morala Komisija določbe te uredbe dopolniti z objavo priloge z ilustracijami, ki bi pojasnjevale lastnosti ribolovnega orodja.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Treba je preprečiti razmere, ki vodijo v izkrivljanje konkurence ali zmedo med izvajalci dejavnosti ter potrošniki in zaradi katerih bi lahko prišlo do neupoštevanja najmanjših velikosti, zato bi morala pravila veljati tudi za proizvode iz uvoza. V ta namen mora Komisija čim prej predložiti predlog za spremembo Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (1), da bi se uskladile biološke in tržne velikosti. |
| --- | --- |

(13a)

Treba je preprečiti razmere, ki vodijo v izkrivljanje konkurence ali zmedo med izvajalci dejavnosti ter potrošniki in zaradi katerih bi lahko prišlo do neupoštevanja najmanjših velikosti, zato bi morala pravila veljati tudi za proizvode iz uvoza. V ta namen mora Komisija čim prej predložiti predlog za spremembo Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (1), da bi se uskladile biološke in tržne velikosti.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Plovilo se mora takoj premakniti na drugo območje, ko je presežen največji prilov. |
| --- | --- |

(15)

Plovilo se mora takoj premakniti na drugo območje, ko je presežen največji prilov.

| (15) | Za zagotovitev ustrezne zaščite morskih virov, drstišč ali občutljivih območij in zmanjšanje zavržkov, bi bilo treba uvesti omejitve za ribolovne dejavnosti na nekaterih območjih in v nekaterih obdobjih ter za nekatere vrste orodja in priključkov. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev ustrezne zaščite morskih virov, drstišč ali občutljivih območij in zmanjšanje zavržkov, bi bilo treba uvesti omejitve za ribolovne dejavnosti na nekaterih območjih in v nekaterih obdobjih ter za nekatere vrste orodja in priključkov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Kjer je ohranjanje resno ogroženo, je treba Komisijo
  in države članice
  pooblastiti za sprejetje ustreznih začasnih ukrepov za izvajanje v dejanskem času. |
| --- | --- |

(17)

Kjer je ohranjanje resno ogroženo, je treba Komisijo
  in države članice
  pooblastiti za sprejetje ustreznih začasnih ukrepov za izvajanje v dejanskem času.

| (17) | Kjer je ohranjanje resno ogroženo, je treba Komisijo
  na njeno lastno pobudo ali na utemeljeno zahtevo držav članic
  pooblastiti za sprejetje ustreznih začasnih ukrepov za izvajanje v dejanskem času. |
| --- | --- |

(17)

Kjer je ohranjanje resno ogroženo, je treba Komisijo
  na njeno lastno pobudo ali na utemeljeno zahtevo držav članic
  pooblastiti za sprejetje ustreznih začasnih ukrepov za izvajanje v dejanskem času.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| (19) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe,
  vključno s posebnimi določbami za vsako območje, ki ga zajema regionalni svetovalni svet,
  bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe,
  vključno s posebnimi določbami za vsako območje, ki ga zajema regionalni svetovalni svet,
  bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

| (19) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. |
| --- | --- |

(19)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2a

Regionalni predpisi

Svet na predlog Komisije v skladu s postopkom iz člena 37 Pogodbe sprejme ukrepe, ki se posebej uporabljajo v posameznih regijah, ki ustrezajo posameznim regionalnim svetovalnim svetom.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 3 – točka b

| (b) | „vlečna mreža z gredjo“ je orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredo; |
| --- | --- |

(b)

„vlečna mreža z gredjo“ je orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredo;

| (b) | „vlečna mreža z gredjo“ je orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredjo , kjer je gred jeklena okrogla cev, podprta z dvema drsnikoma; konstrukcijo se vleče po morskem dnu
  ; |
| --- | --- |

(b)

„vlečna mreža z gredjo“ je orodje z vlečno mrežo, ki je odprta vodoravno z gredjo , kjer je gred jeklena okrogla cev, podprta z dvema drsnikoma; konstrukcijo se vleče po morskem dnu
  ;

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 3 – točka e

| (e) | „vreča“ je zadnjih
  8 m
  vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje vreče, če je velikost očesa mreže povsod enaka ali večja kot 80 mm, in zadnjih 20 m vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje, če je velikost očesa mreže manjša kot 80 mm; |
| --- | --- |

(e)

„vreča“ je zadnjih
  8 m
  vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje vreče, če je velikost očesa mreže povsod enaka ali večja kot 80 mm, in zadnjih 20 m vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje, če je velikost očesa mreže manjša kot 80 mm;

| (e) | „vreča“ je zadnjih
  6 m
  vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje vreče, če je velikost očesa mreže povsod enaka ali večja kot 80 mm, in zadnjih 20 m vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje, če je velikost očesa mreže manjša kot 80 mm; |
| --- | --- |

(e)

„vreča“ je zadnjih
  6 m
  vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje vreče, če je velikost očesa mreže povsod enaka ali večja kot 80 mm, in zadnjih 20 m vlečnega orodja, merjeno od vrvi za zavezovanje, če je velikost očesa mreže manjša kot 80 mm;

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  V primeru majhnih pelagičnih vrst (sardele, sardoni, šuri in skuše) se ohrani možnost, da je 10 % ulova sestavljenega iz podmernih rib.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 5

Pravilo ene mreže

Kombinacije mrež

Med vsakim ribolovnim potovanjem je prepovedano imeti na krovu kakršno koli kombinacijo
  mrež z očesi več kot ene velikosti.

1.
     
  Svet na predlog Komisije ureja primere, v katerih imajo plovila na krovu med enim ribolovnim potovanjem lahko eno ali več kombinacij
  mrež z očesi več kot ene velikosti.

2.
     
  V teh merilih se upošteva:

| (a) | razdalja med matičnim pristaniščem zadevnega plovila in ribolovnim območjem; |
| --- | --- |

(a)

razdalja med matičnim pristaniščem zadevnega plovila in ribolovnim območjem;

| (b) | stopnja, do katere je izvajani ribolov večrvrstni ribolov, in gospodarski pomen sekundarnih vrst v primerjavi s ciljnimi vrstami; |
| --- | --- |

(b)

stopnja, do katere je izvajani ribolov večrvrstni ribolov, in gospodarski pomen sekundarnih vrst v primerjavi s ciljnimi vrstami;

| (c) | ali se med katero od ribiških dejavnosti med posameznim potovanjem uporablja mreža z velikostjo očesa, večjo od velikosti, določenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

ali se med katero od ribiških dejavnosti med posameznim potovanjem uporablja mreža z velikostjo očesa, večjo od velikosti, določenih v tej uredbi.

3.
     
  Vsebina tega člena se ureja znotraj okvira, določenega s členom 2a te uredbe.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka a

| (a) | pritrditi ojačevalno vrečo na zunanjo stran vreče
  pri ribolovu z vlečnim orodjem z očesom mreže, ki je manjše od 80 mm
  . Velikost očesa mreže ojačevalne mreže mora biti vsaj dvakrat večja od velikosti mreže; |
| --- | --- |

(a)

pritrditi ojačevalno vrečo na zunanjo stran vreče
  pri ribolovu z vlečnim orodjem z očesom mreže, ki je manjše od 80 mm
  . Velikost očesa mreže ojačevalne mreže mora biti vsaj dvakrat večja od velikosti mreže;

| (a) | pritrditi ojačevalno vrečo na zunanjo stran vreče. Velikost očesa mreže ojačevalne vreče mora biti vsaj dvakrat večja od velikosti vreče; |
| --- | --- |

(a)

pritrditi ojačevalno vrečo na zunanjo stran vreče. Velikost očesa mreže ojačevalne vreče mora biti vsaj dvakrat večja od velikosti vreče;

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| (ba) | uporabljati ojačevalne vreče na zunanjem delu vreče na plovilih z dovoljenjem za vlečne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 60 mm, na območjih ICES VIII, IX in X; |
| --- | --- |

(ba)

uporabljati ojačevalne vreče na zunanjem delu vreče na plovilih z dovoljenjem za vlečne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 60 mm, na območjih ICES VIII, IX in X;

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 – točka d

| (d) | vlečne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 80 mm, ki ima več kot 100 odprtih očes in manj kot 40 odprtih očes v katerem koli obodu vreče, razen na stičiščih ali robovih; |
| --- | --- |

(d)

vlečne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 80 mm, ki ima več kot 100 odprtih očes in manj kot 40 odprtih očes v katerem koli obodu vreče, razen na stičiščih ali robovih;

črtano

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

4.
     
  Z odstopanjem od odstavkov (2)(a), (3)(b), (3)(d) in (3)(e) se velikost očesa 80 mm zamenja s 60 mm pri ribolovu na območjih ICES VIII, IX in X.

črtano

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

2.   Čas ribolova zabodnih in trislojnih mrež ne sme biti daljši od
  48
  ur.

2.   Čas ribolova zabodnih in trislojnih mrež ne sme biti daljši od
  24
  ur.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3

3.   Če se pri ribolovu uporabljajo zabodne in trislojne mreže, se ne sme uporabljati več kot
  50 km
  mrež.

3.   Če se pri ribolovu uporabljajo zabodne in trislojne mreže, se ne sme uporabljati več kot
  40 km
  mrež.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

1.   Z odstopanjem od člena 8 se lahko uporabljajo zabodne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 120 mm in manjša od 150 mm severno od 48°N, ali z očesom mreže, ki je veliko 100 mm ali večje, in manjše od 130 mm južno od 48°N, če se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od
  600 metrov
  , imajo globino največ 100 očes in razmerje obešanja najmanj 0,5 ter so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti. Vsaka mreža je dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne sme presegati 25 km na plovilo. Najdaljši ribolovni čas je 24 ur.

1.   Z odstopanjem od člena 8 se lahko uporabljajo zabodne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 120 mm in manjša od 150 mm severno od 48°N, ali z očesom mreže, ki je veliko 100 mm ali večje, in manjše od 130 mm južno od 48°N, če se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od
  400 metrov
  , imajo globino največ 100 očes in razmerje obešanja najmanj 0,5 ter so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti. Vsaka mreža je dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne sme presegati 25 km na plovilo. Najdaljši ribolovni čas je 24 ur
  , razen ko vremenske razmere onemogočajo izvleko mrež
  .

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

2.   Z odstopanjem od člena 8 se lahko uporabljajo zabodne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 250 mm, če se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, če imajo globino največ 15 očes in razmerje obešanja najmanj 0,33 mm ter so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti. Vsaka od mrež je dolga največ 10 km. Celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat ne sme presegati
  100 km
  na plovilo. Najdaljši ribolovni čas je 72 ur.

2.   Z odstopanjem od člena 8 se lahko uporabljajo zabodne mreže z velikostjo očesa mreže, ki je enaka ali večja od 250 mm, če se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, če imajo globino največ 15 očes in razmerje obešanja najmanj 0,33 mm ter so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti. Vsaka od mrež je dolga največ 10 km. Celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat ne sme presegati
  60 km
  na plovilo. Najdaljši ribolovni čas je 72 ur.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

1.   Kadar
  količina
  podmernih ujetih rib presega 10 % skupne
  količine
  ulova pri katerem koli izvleku, se plovilo pred nadaljevanjem ribolova premakne vsaj pet navtičnih milj od položaja prejšnjega izvleka.

1.   Kadar
  teža
  podmernih ujetih rib
  v skladu s Prilogo I
  presega 10 % skupne
  teže
  ulova pri katerem koli izvleku
  in se to ponovi v seriji treh zaporednih izvlekov
  , se plovilo pred nadaljevanjem ribolova premakne vsaj pet navtičnih milj od položaja prejšnjega izvleka.

Z odstopanjem od prejšnjega pododstavka je za lokalno in obalno ribištvo s posebnimi značilnostmi zaradi globine in sestave morskega dna ter oddaljenosti od obale, ki jih je treba dokazati z znanstvenim poročilom, obveznost, da se plovilo premakne, lahko manjša od petih navtičnih milj, če se zagotovi, da se ribolovna dejavnost ne izvaja tam, kjer so koncentrirani nedorasli morski organizmi.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

2.   
  Če najmanjši in/ali največji odstotek ciljnih vrst, razen podmernih rib ciljnih vrst, za katere je dovoljen ulov z razponom velikosti očesa mreže, dovoljenim za to vrsto, in obdržanih na krovu, pri katerem koli izvleku ni bil v skladu z odstotki, določenimi v podrobnih pravilih, sprejetih v skladu s členom 22, se mora plovilo nemudoma premakniti za najmanj deset navtičnih milj od položaja prejšnje vleke in v času naslednje vleke ohraniti razdaljo najmanj deset navtičnih milj od položaja prejšnje vleke.

2.   
  Svet na predlog Komisije določi ustrezna zaprta območja in lovopuste v okviru člena 2a te uredbe.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 12

Prepovedani so ulov, obdržanje ulova na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, prodaja, razstava ali ponujanje v prodajo morskih organizmov, ujetih z metodami, ki vključujejo načine, ki zajemajo uporabo razstreliv, strupenih snovi ali snovi za omamljanje ter električnega toka.

Prepovedani so ulov, obdržanje ulova na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje, prodaja, razstava ali ponujanje v prodajo morskih organizmov, ujetih z metodami, ki vključujejo načine, ki zajemajo uporabo razstreliv, strupenih snovi ali snovi za omamljanje, električnega toka ali kakršnih koli izstrelkov , razen ribolova z vlečno mrežo z uporabo električnega toka
  .

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

1.   V primerih, ko je ohranjanje nekaterih vrst ali ribolovnih območij resno ogroženo, vključno s primeri, ko je ugotovljena velika količina mladih rib in ko bi kakršno koli odlašanje povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko država članica sprejme ustrezne ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami v svoji suverenosti ali jurisdikciji. Zadevne države članice zagotovijo, da takšni ukrepi ne diskriminirajo ribiških plovil drugih držav članic.

1.   V primerih, ko je ohranjanje nekaterih vrst ali ribolovnih območij resno ogroženo, vključno s primeri, ko je ugotovljena velika količina mladih rib in ko bi kakršno koli odlašanje povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko država članica sprejme ustrezne ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami v svoji suverenosti ali jurisdikciji. Zadevne države članice zagotovijo, da takšni ukrepi ne diskriminirajo ribiških plovil drugih držav članic.
  Pred izvajanjem takih ukrepov se je treba posvetovati s pristojnimi regionalnimi svetovalnimi sveti in Komisijo.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

2.   Če bi kakršno koli odlašanje povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko
  država članica
  sprejme ustrezne nediskriminacijske ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami v
  svoji
  suverenosti ali jurisdikciji
  v skladu s členom 16
  .

2.   Če bi kakršno koli odlašanje povzročilo škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, lahko
  Komisija na lastno pobudo ali na utemeljeno zahtevo države članice
  sprejme ustrezne nediskriminacijske ohranjevalne ukrepe v zvezi z vodami v suverenosti ali jurisdikciji
  zadevne države članice
  .
  Pred sprejetjem takih ukrepov se je treba posvetovati s Komisijo in ustreznim regionalnim svetovalnim svetom.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 21 a (novo)

Člen 21a

Prihodnja ureditev

Predpisi o ureditvi naslednjih elementov tehničnih ukrepov se sprejmejo z uredbo Sveta:

| (a) | najnižji in najvišji odstotek ciljnih vrst živih vodnih virov, ki se obdržijo na krovu; |
| --- | --- |

(a)

najnižji in najvišji odstotek ciljnih vrst živih vodnih virov, ki se obdržijo na krovu;

| (b) | razpon velikosti očesa mreže, dovoljen za vsako ciljno vrsto; |
| --- | --- |

(b)

razpon velikosti očesa mreže, dovoljen za vsako ciljno vrsto;

| (c) | določbe za zmanjšanje ali odpravo zavržkov in izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(c)

določbe za zmanjšanje ali odpravo zavržkov in izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja;

| (d) | ukrepi v zvezi z omejitvijo ribolovnih dejavnosti na posebna obdobja in/ali posebna območja, navedena v členu 2, na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij, da se zaščitijo morski habitati na navedenih območjih. |
| --- | --- |

(d)

ukrepi v zvezi z omejitvijo ribolovnih dejavnosti na posebna obdobja in/ali posebna območja, navedena v členu 2, na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij, da se zaščitijo morski habitati na navedenih območjih.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 22

Podrobna pravila
  za izvajanje te uredbe se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 30(2) Uredbe št. 2371/2002.
  Ta pravila zlasti vključujejo:

Drugi tehnični ukrepi
  za izvajanje te uredbe
  za zaščito morskih habitatov ali ribolovnih virov
  se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 30(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002.

| (a) | najnižji in najvišji odstotek ciljnih vrst živih vodnih virov, ki se obdržijo na krovu; |
| --- | --- |

(a)

najnižji in najvišji odstotek ciljnih vrst živih vodnih virov, ki se obdržijo na krovu;

| (b) | razpon velikosti očesa mreže, dovoljen za vsako ciljno vrsto; |
| --- | --- |

(b)

razpon velikosti očesa mreže, dovoljen za vsako ciljno vrsto;

| (c) | določbe za zmanjšanje ali odpravo zavržkov in izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(c)

določbe za zmanjšanje ali odpravo zavržkov in izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja;

| (d) | ukrepe v zvezi z omejitvijo ribolovnih dejavnosti na posebna obdobja in/ali posebna območja, navedena v členu 2, na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij za varovanje morskih habitatov na navedenih območjih; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe v zvezi z omejitvijo ribolovnih dejavnosti na posebna obdobja in/ali posebna območja, navedena v členu 2, na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih informacij za varovanje morskih habitatov na navedenih območjih;

| (e) | druge tehnične ukrepe za zaščito morskih habitatov ali ribolovnih virov. |
| --- | --- |

(e)

druge tehnične ukrepe za zaščito morskih habitatov ali ribolovnih virov.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Z začetkom veljavnosti te uredbe se predvidi obdobje prilagoditve za flote in sprejetje dopolnilnih predpisov.

---

(1)  
  Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (UL L 17, 21.1.2000, str. 22).

---

Četrtek, 23. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/260

---

Četrtek, 23. aprila 2009Dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (prenovitev) ***II

P6_TA(2009)0275

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (prenovitev) (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

2010/C 184 E/62

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11786/1/2008 – C6-0016/2009) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0264),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0215/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 62 E, 17.3.2009, str. 25.

(2)  Sprejeta besedila, 5.6.2008, P6_TA(2008)0249.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0097

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 (prenovitev)

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. ...)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/261

---

Četrtek, 23. aprila 2009Skupna pravila glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika ***II

P6_TA(2009)0276

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

2010/C 184 E/63

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11783/1/2008 – C6-0015/2009) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0263),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0210/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 62 E, 17.3.2009, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila z dne 21. maja 2008, P6_TA(2008)0217.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0098

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. ...)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/262

---

Četrtek, 23. aprila 2009Dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev) ***II

P6_TA(2009)0277

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev) (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

2010/C 184 E/64

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11788/1/2008 – C6-0014/2009) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0265),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0211/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 62 E, 17.3.2009, str. 46.

(2)  Sprejeta besedila, 21.5.2008, P6_TA(2008)0218.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC2-COD(2007)0099

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (prenovitev)

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. ...)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/263

---

Četrtek, 23. aprila 2009Energetska učinkovitost stavb (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0278

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) (KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

2010/C 184 E/65

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0780),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0413/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 3. februarja 2009, naslovljenega na Odbor za industrijo, raziskave in energetiko v skladu z odstavkom 3 člena 80a poslovnika,

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0254/2009),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0223

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/...ES Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

ob upoštevanju postopka, določenega v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (4) je bila spremenjena (5). Ker so potrebne nadaljnje vsebinske spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (4) je bila spremenjena (5). Ker so potrebne nadaljnje vsebinske spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Med naravne vire, na katerih preudarno in racionalno porabo opozarja člen 174 Pogodbe, so vključeni naftni derivati, zemeljski plin in trdna goriva, ki so bistveni viri energije in tudi najpomembnejši viri emisij ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(2)

Med naravne vire, na katerih preudarno in racionalno porabo opozarja člen 174 Pogodbe, so vključeni naftni derivati, zemeljski plin in trdna goriva, ki so bistveni viri energije in tudi najpomembnejši viri emisij ogljikovega dioksida.

| (3) | Ker stavbe predstavljajo 40 % skupne porabe energije v EU, predstavljata zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov
  v stavbnem sektorju ▐ pomembne ║ ukrepe, potrebne za zmanjšanje
  energetske odvisnosti EU in
  emisij toplogrednih plinov.

  Skupaj z večjo uporabo energije iz obnovljivih virov bodo ukrepi, sprejeti za zmanjšanje porabe energije v EU, tej omogočili
  uskladitev s Kjotskim protokolom k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja ter
  izpolnitev dolgoročne obveze, da bo dvig globalne temperature omejila na največ 2 °C, pa tudi lastne obveze, da bo do leta 2020 zmanjšala skupne emisije toplogrednih plinov vsaj za 20 % pod raven iz leta 1990, v primeru mednarodnega sporazuma pa za 30 %
  .
  Manjša poraba energije in večja uporaba energije iz obnovljivih virov imata
  pomembno vlogo pri spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo, tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na podeželju. |
| --- | --- |

(3)

Ker stavbe predstavljajo 40 % skupne porabe energije v EU, predstavljata zmanjšanje porabe energije in uporaba energije iz obnovljivih virov
  v stavbnem sektorju ▐ pomembne ║ ukrepe, potrebne za zmanjšanje
  energetske odvisnosti EU in
  emisij toplogrednih plinov.

  Skupaj z večjo uporabo energije iz obnovljivih virov bodo ukrepi, sprejeti za zmanjšanje porabe energije v EU, tej omogočili
  uskladitev s Kjotskim protokolom k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja ter
  izpolnitev dolgoročne obveze, da bo dvig globalne temperature omejila na največ 2 °C, pa tudi lastne obveze, da bo do leta 2020 zmanjšala skupne emisije toplogrednih plinov vsaj za 20 % pod raven iz leta 1990, v primeru mednarodnega sporazuma pa za 30 %
  .
  Manjša poraba energije in večja uporaba energije iz obnovljivih virov imata
  pomembno vlogo pri spodbujanju zanesljive oskrbe z energijo, tehnološkega razvoja ter pri zagotavljanju možnosti za zaposlitev in regionalni razvoj, zlasti na podeželju.

| (4) | Uravnavanje povpraševanja po energiji je pomembno orodje, ki Skupnosti omogoča, da vpliva na svetovni energetski trg in s tem na srednjeročno in dolgoročno zanesljivost oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

(4)

Uravnavanje povpraševanja po energiji je pomembno orodje, ki Skupnosti omogoča, da vpliva na svetovni energetski trg in s tem na srednjeročno in dolgoročno zanesljivost oskrbe z energijo.

| (5) | Evropski svet je marca 2007 poudaril, da je treba v Skupnosti povečati energijsko učinkovitost, da bi do leta 2020 dosegli cilj zmanjšanja porabe energije Skupnosti za 20 %, ter pozval k natančnemu in hitremu izvajanju prednostnih nalog iz Sporočila Komisije z naslovom „ Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti “. V tem akcijskem načrtu je opredeljen znaten potencial za stroškovno učinkovite prihranke energije v stavbnem sektorju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 31. januarja 2008pozval k okrepitvi določb iz Direktive 2002/91/ES
  ter večkrat zahteval, zadnjič v svoji resoluciji z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike

   (6)

  , naj bo cilj glede energetske učinkovitosti 20 % do leta 2020 obvezujoč
  .
  Razen tega so v Sklepu št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z namenom, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

   (7)

  določeni nacionalni obvezujoči cilji za zmanjšanje emisij CO2, za katere bo energetska učinkovitost v stavbnem sektorju bistvena, Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

   (8)

  pa poziva k spodbujanju energetske učinkovitosti v okviru obvezujočega cilja, da bo do leta 2020 20 % vse energije v EU pridobljene iz obnovljivih virov
  . |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je marca 2007 poudaril, da je treba v Skupnosti povečati energijsko učinkovitost, da bi do leta 2020 dosegli cilj zmanjšanja porabe energije Skupnosti za 20 %, ter pozval k natančnemu in hitremu izvajanju prednostnih nalog iz Sporočila Komisije z naslovom „ Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti “. V tem akcijskem načrtu je opredeljen znaten potencial za stroškovno učinkovite prihranke energije v stavbnem sektorju. Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 31. januarja 2008pozval k okrepitvi določb iz Direktive 2002/91/ES
  ter večkrat zahteval, zadnjič v svoji resoluciji z dne 3. februarja 2009 o drugem strateškem pregledu energetske politike

   (6)

  , naj bo cilj glede energetske učinkovitosti 20 % do leta 2020 obvezujoč
  .
  Razen tega so v Sklepu št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov z namenom, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

   (7)

  določeni nacionalni obvezujoči cilji za zmanjšanje emisij CO2, za katere bo energetska učinkovitost v stavbnem sektorju bistvena, Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

   (8)

  pa poziva k spodbujanju energetske učinkovitosti v okviru obvezujočega cilja, da bo do leta 2020 20 % vse energije v EU pridobljene iz obnovljivih virov
  .

| (6) | Evropski svet je marca 2007 ponovno potrdil zavezo Skupnosti razvoju energije iz obnovljivih virov v vsej Skupnosti, ko je odobril obvezujoči cilj, da delež energije iz obnovljivih virov do leta 2020 znaša 20 %. Direktiva 2009/28/ES določa skupni okvir za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov. Poudarja, da je treba za izpolnjevanje minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti v skladu z Direktivo 2002/91/ES vključiti dejavnik energije iz obnovljivih virov, da bi pospešili določitev minimalnih ravni za njeno uporabo v stavbah. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je marca 2007 ponovno potrdil zavezo Skupnosti razvoju energije iz obnovljivih virov v vsej Skupnosti, ko je odobril obvezujoči cilj, da delež energije iz obnovljivih virov do leta 2020 znaša 20 %. Direktiva 2009/28/ES določa skupni okvir za spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov. Poudarja, da je treba za izpolnjevanje minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti v skladu z Direktivo 2002/91/ES vključiti dejavnik energije iz obnovljivih virov, da bi pospešili določitev minimalnih ravni za njeno uporabo v stavbah.

| (7) | Stanovanjski in terciarni sektor, katerih največji del predstavljajo stavbe, obsegata približno 40 % končne porabe energije v Skupnosti. Ta se povečuje, kar pomeni, da se bo zaradi takšnega trenda nedvomno povečala njuna poraba energije in s tem tudi emisije ogljikovega dioksida. |
| --- | --- |

(7)

Stanovanjski in terciarni sektor, katerih največji del predstavljajo stavbe, obsegata približno 40 % končne porabe energije v Skupnosti. Ta se povečuje, kar pomeni, da se bo zaradi takšnega trenda nedvomno povečala njuna poraba energije in s tem tudi emisije ogljikovega dioksida.

| (8) | Potrebno je določiti konkretne ukrepe pri doseganju velikega neizkoriščenega potenciala energijskih prihrankov pri stavbah in zmanjšanju velikih razlik med rezultati držav članic na tem področju. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je določiti konkretne ukrepe pri doseganju velikega neizkoriščenega potenciala energijskih prihrankov pri stavbah in zmanjšanju velikih razlik med rezultati držav članic na tem področju.

| (9) | Ukrepi za nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti stavb morajo upoštevati klimatske in lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost. Ti ukrepi ne smejo vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, varnost in namen uporabe stavbe. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi za nadaljnje izboljšanje energijske učinkovitosti stavb morajo upoštevati klimatske in lokalne pogoje ter notranjo klimo in stroškovno učinkovitost. Ti ukrepi ne smejo vplivati na druge zahteve glede stavb, kot so dostopnost, varnost in namen uporabe stavbe.

| (10) | Energetsko učinkovitost stavb je treba izračunati po
  enotni
  metodologiji
  z objektivnimi spremenljivkami, kjer so upoštevane regionalne klimatske razlike
  , in ki poleg toplotnih značilnosti vključuje druge dejavnike, ki imajo vse pomembnejšo vlogo, kot so
  ogrevalni, hladilni in prezračevalni sistemi
  ,
  uporaba odpadne toplote, conski nadzor
  , uporaba obnovljivih virov energije, pasivni ogrevalni in hladilni elementi, osenčenje, kakovost zraka v prostoru,
  meritve primerne naravne svetlobe, izolacijski sistemi in sistemi razsvetljave, sistemi za spremljanje in nadzor
  ter zasnova stavbe. Metodologija za izračun energetske učinkovitosti ne sme temeljiti samo na obdobju, ko je potrebno ogrevanje, ampak mora zajemati letno energetsko učinkovitost stavbe.
  Pri tej metodologiji morajo biti upoštevani veljavni evropski standardi. |
| --- | --- |

(10)

Energetsko učinkovitost stavb je treba izračunati po
  enotni
  metodologiji
  z objektivnimi spremenljivkami, kjer so upoštevane regionalne klimatske razlike
  , in ki poleg toplotnih značilnosti vključuje druge dejavnike, ki imajo vse pomembnejšo vlogo, kot so
  ogrevalni, hladilni in prezračevalni sistemi
  ,
  uporaba odpadne toplote, conski nadzor
  , uporaba obnovljivih virov energije, pasivni ogrevalni in hladilni elementi, osenčenje, kakovost zraka v prostoru,
  meritve primerne naravne svetlobe, izolacijski sistemi in sistemi razsvetljave, sistemi za spremljanje in nadzor
  ter zasnova stavbe. Metodologija za izračun energetske učinkovitosti ne sme temeljiti samo na obdobju, ko je potrebno ogrevanje, ampak mora zajemati letno energetsko učinkovitost stavbe.
  Pri tej metodologiji morajo biti upoštevani veljavni evropski standardi.

| (11) | Države članice morajo določiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb. Te zahteve morajo biti določene tako, da bi bilo doseženo stroškovno optimalno ravnotežje med zadevnimi naložbami in prihranjenimi stroški energije med življenjskim ciklom stavbe. Poskrbeti je treba, da imajo države članice glede na tehnični napredek možnost redno preverjati ║ minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb. |
| --- | --- |

(11)

Države članice morajo določiti minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb. Te zahteve morajo biti določene tako, da bi bilo doseženo stroškovno optimalno ravnotežje med zadevnimi naložbami in prihranjenimi stroški energije med življenjskim ciklom stavbe. Poskrbeti je treba, da imajo države članice glede na tehnični napredek možnost redno preverjati ║ minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti stavb.

| (12) | Ta direktiva ne posega v člena 87 in 88 Pogodbe. Zato si pojma „spodbude“ iz te direktive ne bi smeli razlagati na način, kot da vključuje državno pomoč. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva ne posega v člena 87 in 88 Pogodbe. Zato si pojma „spodbude“ iz te direktive ne bi smeli razlagati na način, kot da vključuje državno pomoč.

| (13) | Komisija mora določiti
  enotno
  metodologijo za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti.
  Ta metodologija mora biti skladna z metodologijo, ki se uporablja v zakonodaji Skupnosti za zahteve glede energetske učinkovitosti proizvodov, komponent in tehničnih stavbnih sistemov v stavbah.
  Države članice morajo uporabiti to
  enotno
  metodologijo za
  sprejetje minimalnih zahtev
  glede energetske učinkovitosti. O rezultatih
  tega izračuna
  in uporabljenih podatkih, na podlagi katerih so bili doseženi, je treba redno poročati Komisiji. Ta poročila morajo Komisiji omogočiti, da oceni in poroča o napredku držav članic pri doseganju stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti ║.
  Države
  članice
  morajo izvajati
  to ▐metodologijo pri pregledu
  in določitvi
  minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(13)

Komisija mora določiti
  enotno
  metodologijo za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti.
  Ta metodologija mora biti skladna z metodologijo, ki se uporablja v zakonodaji Skupnosti za zahteve glede energetske učinkovitosti proizvodov, komponent in tehničnih stavbnih sistemov v stavbah.
  Države članice morajo uporabiti to
  enotno
  metodologijo za
  sprejetje minimalnih zahtev
  glede energetske učinkovitosti. O rezultatih
  tega izračuna
  in uporabljenih podatkih, na podlagi katerih so bili doseženi, je treba redno poročati Komisiji. Ta poročila morajo Komisiji omogočiti, da oceni in poroča o napredku držav članic pri doseganju stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti ║.
  Države
  članice
  morajo izvajati
  to ▐metodologijo pri pregledu
  in določitvi
  minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti.

| (14) | Stavbe
  pomembno
  vplivajo na dolgoročno porabo energije.
  Glede na dolgotrajni cikel prenove obstoječih stavb
  morajo nove stavbe
  in obstoječe stavbe, na katerih poteka večja prenova,
  izpolnjevati minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, prilagojene lokalnim klimatskim razmeram. Ker se običajno ne raziščejo vse možnosti za uporabo alternativnih sistemov oskrbe z energijo, je treba
  pri novih in obstoječih stavbah ne glede na njihovo velikost
  upoštevati
  alternativne sisteme oskrbe v skladu z načelom, da se najprej zagotovi, da so potrebe po ogrevanju in hlajenju zmanjšane na minimalno stroškovno optimalno raven
  . |
| --- | --- |

(14)

Stavbe
  pomembno
  vplivajo na dolgoročno porabo energije.
  Glede na dolgotrajni cikel prenove obstoječih stavb
  morajo nove stavbe
  in obstoječe stavbe, na katerih poteka večja prenova,
  izpolnjevati minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, prilagojene lokalnim klimatskim razmeram. Ker se običajno ne raziščejo vse možnosti za uporabo alternativnih sistemov oskrbe z energijo, je treba
  pri novih in obstoječih stavbah ne glede na njihovo velikost
  upoštevati
  alternativne sisteme oskrbe v skladu z načelom, da se najprej zagotovi, da so potrebe po ogrevanju in hlajenju zmanjšane na minimalno stroškovno optimalno raven
  .

| (15) | Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo priložnost za sprejetje stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti
  celotne stavbe
  .
  Z določitvijo zahtev za stroškovno učinkovite ukrepe bo zagotovljeno, da ne bodo nastale ovire, ki bi lahko odvračale od izvajanja večje prenove. |
| --- | --- |

(15)

Večje prenove obstoječih stavb, ne glede na njihovo velikost, nudijo priložnost za sprejetje stroškovno učinkovitih ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti
  celotne stavbe
  .
  Z določitvijo zahtev za stroškovno učinkovite ukrepe bo zagotovljeno, da ne bodo nastale ovire, ki bi lahko odvračale od izvajanja večje prenove.

| (16) | Glede na študije se gradbeni sektor sooča z neučinkovitostjo, zaradi česar so stroški za končne uporabnike znatno višji od optimalnih stroškov. Izračuni so pokazali, da bi lahko stroške izgradnje zmanjšali za 30-35 % z zmanjšanjem nepotrebnih stroškov v večini gradbenih postopkov in za večino proizvodov. Neučinkovitost v gradbenem sektorju resno ogroža cilj in namen te direktive, saj je zaradi neupravičeno visokih stroškov gradnje in prenove stroškovna učinkovitost in z njo energetska učinkovitost sektorja manjša. Da bi zagotovili ustrezno delovanje te direktive, mora Komisija oceniti delovanje gradbenega trga ter o svojih ugotovitvah in priporočilih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice si morajo prizadevati, da bodo zagotovile pregledno določanje cen na področju gradnje in prenove, poleg tega pa morajo sprejeti ustrezne ukrepe, da bodo odpravile ovire za dostop do trga, zmogljivosti in infrastruktur novim udeležencem, zlasti malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

(16)

Glede na študije se gradbeni sektor sooča z neučinkovitostjo, zaradi česar so stroški za končne uporabnike znatno višji od optimalnih stroškov. Izračuni so pokazali, da bi lahko stroške izgradnje zmanjšali za 30-35 % z zmanjšanjem nepotrebnih stroškov v večini gradbenih postopkov in za večino proizvodov. Neučinkovitost v gradbenem sektorju resno ogroža cilj in namen te direktive, saj je zaradi neupravičeno visokih stroškov gradnje in prenove stroškovna učinkovitost in z njo energetska učinkovitost sektorja manjša. Da bi zagotovili ustrezno delovanje te direktive, mora Komisija oceniti delovanje gradbenega trga ter o svojih ugotovitvah in priporočilih poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Države članice si morajo prizadevati, da bodo zagotovile pregledno določanje cen na področju gradnje in prenove, poleg tega pa morajo sprejeti ustrezne ukrepe, da bodo odpravile ovire za dostop do trga, zmogljivosti in infrastruktur novim udeležencem, zlasti malim in srednjim podjetjem.

| (17) | Za izboljšanje energetske učinkovitosti gospodinjskih aparatov ter sistemov ogrevanja in hlajenja je treba razviti informacijsko tehnologijo in jo začeti uporabljati, cilj tega pa so „inteligentne stavbe“. |
| --- | --- |

(17)

Za izboljšanje energetske učinkovitosti gospodinjskih aparatov ter sistemov ogrevanja in hlajenja je treba razviti informacijsko tehnologijo in jo začeti uporabljati, cilj tega pa so „inteligentne stavbe“.

| (18) | Potrebni so ukrepi za povečanje števila stavb, ki ne izpolnjujejo samo sedanjih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, ampak
  zagotavljajo vsaj stroškovno optimalno raven energetske učinkovitosti
  . Države članice morajo zato pripraviti nacionalne načrte za povečanje števila stavb,
  pri katerih je neto poraba energije enaka nič
  , ter o takšnih načrtih redno poročati Komisiji. |
| --- | --- |

(18)

Potrebni so ukrepi za povečanje števila stavb, ki ne izpolnjujejo samo sedanjih minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti, ampak
  zagotavljajo vsaj stroškovno optimalno raven energetske učinkovitosti
  . Države članice morajo zato pripraviti nacionalne načrte za povečanje števila stavb,
  pri katerih je neto poraba energije enaka nič
  , ter o takšnih načrtih redno poročati Komisiji.

| (19) | Za manjšo obremenitev držav članic glede poročanja bi moralo biti omogočeno, da se poročila iz te direktive vključijo v akcijske načrte energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ║ (9). Javni sektor v posamezni državi članici bi moral biti vodilen na področju energijske učinkovitosti stavb in zato bi morali nacionalni načrti določiti bolj ambiciozne cilje za stavbe, ki jih uporabljajo javni organi. |
| --- | --- |

(19)

Za manjšo obremenitev držav članic glede poročanja bi moralo biti omogočeno, da se poročila iz te direktive vključijo v akcijske načrte energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah ║ (9). Javni sektor v posamezni državi članici bi moral biti vodilen na področju energijske učinkovitosti stavb in zato bi morali nacionalni načrti določiti bolj ambiciozne cilje za stavbe, ki jih uporabljajo javni organi.

| (20) | Države članice je treba spodbujati, da poleg ukrepov, določenih v direktivi, sprejmejo dodatne ukrepe za spodbujanje večje energetske učinkovitost stavb. Taki ukrepi lahko vključujejo finančne in davčne spodbude podjetjem, lastnikom in najemnikom stavb, tudi nižje stopnje DDV za storitve prenove. |
| --- | --- |

(20)

Države članice je treba spodbujati, da poleg ukrepov, določenih v direktivi, sprejmejo dodatne ukrepe za spodbujanje večje energetske učinkovitost stavb. Taki ukrepi lahko vključujejo finančne in davčne spodbude podjetjem, lastnikom in najemnikom stavb, tudi nižje stopnje DDV za storitve prenove.

| (21) | Države članice morajo preprečiti ureditev, ki omogoča izkrivljanje cen energije za potrošnike in ne zagotavlja spodbud za prihranek energije. |
| --- | --- |

(21)

Države članice morajo preprečiti ureditev, ki omogoča izkrivljanje cen energije za potrošnike in ne zagotavlja spodbud za prihranek energije.

| (22) | Morebitni kupec in najemnik stavbe ali njenih delov morata z energetsko izkaznico stavbe dobiti pravilne informacije o energetski učinkovitosti stavbe ter praktični nasvet za njeno izboljšanje.
  Tudi lastniki in najemniki poslovnih stavb morajo tudi biti dolžni izmenjati informacije o dejanski porabi energije, da bi zagotovili razpoložljivost vseh podatkov, potrebnih za premišljeno odločitev glede potrebnih izboljšav.
  Izkaznica mora poleg tega zagotoviti informacije o dejanskem vplivu ogrevanja in hlajenja na energetske potrebe stavbe, njeni porabi primarne energije in emisijah ogljikovega dioksida.
  Lastniki stavb morajo imeti možnost kadar koli zahtevati certificiranje ali posodobitev energetske izkaznice, ne le takrat, ko se stavbe dajo v najem, prodajo ali prenovijo. |
| --- | --- |

(22)

Morebitni kupec in najemnik stavbe ali njenih delov morata z energetsko izkaznico stavbe dobiti pravilne informacije o energetski učinkovitosti stavbe ter praktični nasvet za njeno izboljšanje.
  Tudi lastniki in najemniki poslovnih stavb morajo tudi biti dolžni izmenjati informacije o dejanski porabi energije, da bi zagotovili razpoložljivost vseh podatkov, potrebnih za premišljeno odločitev glede potrebnih izboljšav.
  Izkaznica mora poleg tega zagotoviti informacije o dejanskem vplivu ogrevanja in hlajenja na energetske potrebe stavbe, njeni porabi primarne energije in emisijah ogljikovega dioksida.
  Lastniki stavb morajo imeti možnost kadar koli zahtevati certificiranje ali posodobitev energetske izkaznice, ne le takrat, ko se stavbe dajo v najem, prodajo ali prenovijo.

| (23) | Javni organi morajo dati zgled in izvajati priporočila iz energetske izkaznice v času njene veljavnosti. Države članice morajo v svoje nacionalne načrte vključiti ukrepe za podporo javnim organom, da bodo med prvimi uvedli izboljšave glede energetske učinkovitosti in izvajali priporočila iz energetske izkaznice v času njene veljavnosti. Države članice se morajo pri oblikovanju svojih nacionalnih načrtov posvetovati s predstavniki lokalnih in regionalnih organov. |
| --- | --- |

(23)

Javni organi morajo dati zgled in izvajati priporočila iz energetske izkaznice v času njene veljavnosti. Države članice morajo v svoje nacionalne načrte vključiti ukrepe za podporo javnim organom, da bodo med prvimi uvedli izboljšave glede energetske učinkovitosti in izvajali priporočila iz energetske izkaznice v času njene veljavnosti. Države članice se morajo pri oblikovanju svojih nacionalnih načrtov posvetovati s predstavniki lokalnih in regionalnih organov.

| (24) | V skladu z zahtevami za namestitev pametnih števcev porabe, določenih v Direktivi 2006/32/ES, je treba lastnikom in najemnikom v realnem času zagotoviti natančne informacije o porabi energije v stavbah, ki jih uporabljajo. |
| --- | --- |

(24)

V skladu z zahtevami za namestitev pametnih števcev porabe, določenih v Direktivi 2006/32/ES, je treba lastnikom in najemnikom v realnem času zagotoviti natančne informacije o porabi energije v stavbah, ki jih uporabljajo.

| (25) | Stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, in stavbe, v katerih se pogosto zadržuje javnost,
  morajo služiti
  vzgled s tem, da kažejo upoštevanje okoljskega in energetskega vidika, in zato bi bilo treba za te stavbe zahtevati redno energetsko certificiranje. Posredovanje informacij o energetski učinkovitosti javnosti je treba okrepiti z javnim prikazom teh energetskih izkaznic.
  Če se države članice odločijo, da bodo uporabo energije vključile med zahteve za energetsko certificiranje, bi moral biti mogoč lokalni pristop, pri čemer ima več stavb v isti soseski, ki jih uporabljajo isti lastniki, skupne števce porabe energije. |
| --- | --- |

(25)

Stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, in stavbe, v katerih se pogosto zadržuje javnost,
  morajo služiti
  vzgled s tem, da kažejo upoštevanje okoljskega in energetskega vidika, in zato bi bilo treba za te stavbe zahtevati redno energetsko certificiranje. Posredovanje informacij o energetski učinkovitosti javnosti je treba okrepiti z javnim prikazom teh energetskih izkaznic.
  Če se države članice odločijo, da bodo uporabo energije vključile med zahteve za energetsko certificiranje, bi moral biti mogoč lokalni pristop, pri čemer ima več stavb v isti soseski, ki jih uporabljajo isti lastniki, skupne števce porabe energije.

| (26) | Zagotovitev medsebojnega priznavanja energetskih izkaznic, ki jih izdajo druge države članice, je lahko pomembno za razvoj čezmejnega trga finančnih in drugih storitev za podporo energetski učinkovitosti. Da bi to olajšali, mora Komisija vzpostaviti enotne minimalne standarde vsebine in prikaza izkaznic ter akreditacije strokovnjakov. Da bi bila priporočila lažje razumljiva, mora biti vsaka energetska izkaznica na voljo v jeziku lastnika in najemnika. |
| --- | --- |

(26)

Zagotovitev medsebojnega priznavanja energetskih izkaznic, ki jih izdajo druge države članice, je lahko pomembno za razvoj čezmejnega trga finančnih in drugih storitev za podporo energetski učinkovitosti. Da bi to olajšali, mora Komisija vzpostaviti enotne minimalne standarde vsebine in prikaza izkaznic ter akreditacije strokovnjakov. Da bi bila priporočila lažje razumljiva, mora biti vsaka energetska izkaznica na voljo v jeziku lastnika in najemnika.

| (27) | V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov. To povzroča znatne težave ob konicah porabe, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energetsko ravnovesje v
  vseh državah članicah
  .
  Prednost je treba dati strategijam, ki povečujejo energetsko učinkovitost stavb v poletnem obdobju. V ta namen bo treba še naprej razvijati pasivne hladilne tehnike, predvsem tiste, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb
  . |
| --- | --- |

(27)

V zadnjih letih smo v evropskih državah priče porastu števila klimatskih sistemov. To povzroča znatne težave ob konicah porabe, kar povečuje stroške za električno energijo in moti energetsko ravnovesje v
  vseh državah članicah
  .
  Prednost je treba dati strategijam, ki povečujejo energetsko učinkovitost stavb v poletnem obdobju. V ta namen bo treba še naprej razvijati pasivne hladilne tehnike, predvsem tiste, ki izboljšujejo notranje klimatske pogoje in mikroklimo okoli stavb
  .

| (28) | Redno pregledovanje ogrevalnih in klimatskih sistemov s strani usposobljenega osebja prispeva skladno s tehničnimi specifikacijami k ohranjanju njihove pravilne nastavitve in na ta način zagotavlja optimalno delovanje z okoljskega, varnostnega in energetskega vidika. Celotni ogrevalni in klimatski sistem je treba med njegovim življenjskim ciklom in zlasti pred zamenjavo ali nadgradnjo neodvisno ocenjevati v rednih časovnih presledkih.
  Da bi lastnikom in najemnikom stavb zmanjšali upravno breme, morajo države članice zagotoviti, da bo vsako certificiranje energetske učinkovitosti vključevalo pregled ogrevalnih in klimatskih sistemov ter da bodo, kolikor je mogoče, ogrevalni in klimatski sistemi pregledani hkrati. |
| --- | --- |

(28)

Redno pregledovanje ogrevalnih in klimatskih sistemov s strani usposobljenega osebja prispeva skladno s tehničnimi specifikacijami k ohranjanju njihove pravilne nastavitve in na ta način zagotavlja optimalno delovanje z okoljskega, varnostnega in energetskega vidika. Celotni ogrevalni in klimatski sistem je treba med njegovim življenjskim ciklom in zlasti pred zamenjavo ali nadgradnjo neodvisno ocenjevati v rednih časovnih presledkih.
  Da bi lastnikom in najemnikom stavb zmanjšali upravno breme, morajo države članice zagotoviti, da bo vsako certificiranje energetske učinkovitosti vključevalo pregled ogrevalnih in klimatskih sistemov ter da bodo, kolikor je mogoče, ogrevalni in klimatski sistemi pregledani hkrati.

| (29) | Skupen pristop k energetski izkaznici stavb in pregledovanju ogrevalnih in klimatskih sistemov, ki ga izvajajo usposobljeni in pooblaščeni strokovnjaki, katerih neodvisnost je treba zagotoviti na podlagi objektivnih kriterijev, bo prispeval k enakim pogojem v zvezi s prizadevanji držav članic glede varčevanja z energijo v stavbah in bo morebitnim lastnikom ali uporabnikom omogočil preglednost glede energijske učinkovitosti na nepremičninskem trgu Skupnosti. Da bi zagotovili kakovost energetskih izkaznic ter pregleda ogrevalnih in klimatskih sistemov v Skupnosti, bi moral biti v vsaki državi članici vzpostavljen neodvisen nadzorni mehanizem. |
| --- | --- |

(29)

Skupen pristop k energetski izkaznici stavb in pregledovanju ogrevalnih in klimatskih sistemov, ki ga izvajajo usposobljeni in pooblaščeni strokovnjaki, katerih neodvisnost je treba zagotoviti na podlagi objektivnih kriterijev, bo prispeval k enakim pogojem v zvezi s prizadevanji držav članic glede varčevanja z energijo v stavbah in bo morebitnim lastnikom ali uporabnikom omogočil preglednost glede energijske učinkovitosti na nepremičninskem trgu Skupnosti. Da bi zagotovili kakovost energetskih izkaznic ter pregleda ogrevalnih in klimatskih sistemov v Skupnosti, bi moral biti v vsaki državi članici vzpostavljen neodvisen nadzorni mehanizem.

| (30) | Lokalni in regionalni organi imajo osrednjo vlogo za uspešno izvajanje te direktive. Z njihovimi predstavniki se je treba posvetovati o vseh vidikih izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni ravni. Lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji morajo prejeti zadostne smernice in sredstva za opravljanje potrebnih nalog. |
| --- | --- |

(30)

Lokalni in regionalni organi imajo osrednjo vlogo za uspešno izvajanje te direktive. Z njihovimi predstavniki se je treba posvetovati o vseh vidikih izvajanja te direktive na nacionalni ali regionalni ravni. Lokalni načrtovalci in gradbeni inšpektorji morajo prejeti zadostne smernice in sredstva za opravljanje potrebnih nalog.

| (31) | Če sta dostop do poklica inštalaterja in opravljanje tega poklica regulirana, pogoje za priznavanje poklicnih kvalifikacij določa Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij

   (10)

  . Zato se ta direktiva uporablja brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES. Medtem ko Direktiva 2005/36/ES določa zahteve za medsebojno priznavanje poklicnih kvalifikacij tudi za arhitekte, je treba še dodatno zagotoviti, da arhitekti in načrtovalci pri svojih načrtih in zasnovah ustrezno upoštevajo tehnologije z visokim izkoristkom. Države članice morajo zato zagotoviti jasne smernice. To je treba storiti brez poseganja v določbe Direktive 2005/36/ES ter zlasti njene člene 46 in 49. |
| --- | --- |

(31)

Če sta dostop do poklica inštalaterja in opravljanje tega poklica regulirana, pogoje za priznavanje poklicnih kvalifikacij določa Direktiva 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij

   (10)

  . Zato se ta direktiva uporablja brez poseganja v Direktivo 2005/36/ES. Medtem ko Direktiva 2005/36/ES določa zahteve za medsebojno priznavanje poklicnih kvalifikacij tudi za arhitekte, je treba še dodatno zagotoviti, da arhitekti in načrtovalci pri svojih načrtih in zasnovah ustrezno upoštevajo tehnologije z visokim izkoristkom. Države članice morajo zato zagotoviti jasne smernice. To je treba storiti brez poseganja v določbe Direktive 2005/36/ES ter zlasti njene člene 46 in 49.

| (32) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11). |
| --- | --- |

(32)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11).

| (33) | Zlasti bi bilo treba podeliti Komisiji pooblastila, da prilagodi nekatere dele splošnega okvira iz Priloge I tehničnemu napredku, uvede
  enotno metodologijo
  za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti in določi
  opredelitev stavb, pri katerih je neto poraba energije enaka nič, pri čemer upošteva običajne regionalne vremenske razmere in predvidene spremembe takih vremenskih razmer skozi čas
  . Ker so navedeni ukrepi splošnega področja uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med rugim z njenim dopolnjevanjem z nebistveni elementi, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(33)

Zlasti bi bilo treba podeliti Komisiji pooblastila, da prilagodi nekatere dele splošnega okvira iz Priloge I tehničnemu napredku, uvede
  enotno metodologijo
  za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti in določi
  opredelitev stavb, pri katerih je neto poraba energije enaka nič, pri čemer upošteva običajne regionalne vremenske razmere in predvidene spremembe takih vremenskih razmer skozi čas
  . Ker so navedeni ukrepi splošnega področja uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med rugim z njenim dopolnjevanjem z nebistveni elementi, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (34) | Za naprave za razsvetljavo se trenutno porabi približno 14 % energije EU, najsodobnejši sistemi razsvetljave pa lahko prihranijo več kot 80 % energije pri ohranitvi pogojev osvetlitve v skladu z evropskimi standardi, kar je premalo izkoriščen prispevek, da bi Evropska unija lahko dosegla svoje cilje do leta 2020; zato bi morala Komisija narediti vse potrebno za sprejetje direktive o zasnovi razsvetljave, da bi dopolnili ukrepe in cilje te direktive. Večja energetska učinkovitost zaradi boljše zasnove razsvetljave in uporaba energetsko učinkovitih virov svetlobe v skladu z določbami iz Direktive 2009/...ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...[o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev)]

   (12)

  pomembno prispevata k boljši energetski učinkovitosti stavb. |
| --- | --- |

(34)

Za naprave za razsvetljavo se trenutno porabi približno 14 % energije EU, najsodobnejši sistemi razsvetljave pa lahko prihranijo več kot 80 % energije pri ohranitvi pogojev osvetlitve v skladu z evropskimi standardi, kar je premalo izkoriščen prispevek, da bi Evropska unija lahko dosegla svoje cilje do leta 2020; zato bi morala Komisija narediti vse potrebno za sprejetje direktive o zasnovi razsvetljave, da bi dopolnili ukrepe in cilje te direktive. Večja energetska učinkovitost zaradi boljše zasnove razsvetljave in uporaba energetsko učinkovitih virov svetlobe v skladu z določbami iz Direktive 2009/...ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...[o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev)]

   (12)

  pomembno prispevata k boljši energetski učinkovitosti stavb.

| (35) | Ker ciljev večje energijske učinkovitosti stavb zaradi zapletenosti stavbnega sektorja in nesposobnosti nacionalnih stanovanjskih trgov, da se ustrezno spopadejo z izzivi energijske učinkovitosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same ter jih zaradi obsega in učinkov ukrepa laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega tega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(35)

Ker ciljev večje energijske učinkovitosti stavb zaradi zapletenosti stavbnega sektorja in nesposobnosti nacionalnih stanovanjskih trgov, da se ustrezno spopadejo z izzivi energijske učinkovitosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same ter jih zaradi obsega in učinkov ukrepa laže doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega tega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (36) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo mora biti omejena na tiste določbe, ki so bile vsebinsko spremenjene v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena s prejšnjo direktivo. |
| --- | --- |

(36)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo mora biti omejena na tiste določbe, ki so bile vsebinsko spremenjene v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena s prejšnjo direktivo.

| (37) | Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje direktive, ki so določeni v delu B Priloge VI – |
| --- | --- |

(37)

Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje direktive, ki so določeni v delu B Priloge VI –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva ob upoštevanju zunanjih klimatskih in lokalnih pogojev ter notranjih klimatskih zahtev in
  stroškovno optimalnih ravni energetske učinkovitosti
  spodbuja izboljšanje energetske učinkovitosti stavb v Skupnosti.

Ta direktiva določa zahteve v zvezi z:

| (a) | metodologijo
  izračunavanja integrirane energijske učinkovitosti stavb in njihovih delov
  , stavbnih komponent ter tehničnih stavbnih sistemov
  ; |
| --- | --- |

(a)

metodologijo
  izračunavanja integrirane energijske učinkovitosti stavb in njihovih delov
  , stavbnih komponent ter tehničnih stavbnih sistemov
  ;

| (b) | uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti novih stavb in njihovih delov; |
| --- | --- |

(b)

uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti novih stavb in njihovih delov;

| (c) | uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti obstoječih stavb ▐, na katerih potekajo velika prenovitvena dela
  , ter stavbnih komponent in tehničnih stavbnih sistemov pri zamenjavi ali nadgradnji
  ; |
| --- | --- |

(c)

uporabo minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti obstoječih stavb ▐, na katerih potekajo velika prenovitvena dela
  , ter stavbnih komponent in tehničnih stavbnih sistemov pri zamenjavi ali nadgradnji
  ;

| (d) | nacionalnimi načrti
  in cilji
  za povečanje števila stavb, pri katerih
  je neto poraba energije enaka nič
  ; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnimi načrti
  in cilji
  za povečanje števila stavb, pri katerih
  je neto poraba energije enaka nič
  ;

| (e) | energetskim certificiranjem stavb ali njihovih delov; |
| --- | --- |

(e)

energetskim certificiranjem stavb ali njihovih delov;

| (f) | rednimi pregledi ogrevalnih in klimatskih sistemov v stavbah; |
| --- | --- |

(f)

rednimi pregledi ogrevalnih in klimatskih sistemov v stavbah;

| (g) | neodvisnimi nadzornimi sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu ; |
| --- | --- |

(g)

neodvisnimi nadzornimi sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu ;

| (h) | zahtevami o izobraževanju, usposabljanju in medsebojnem priznavanju med državami članicami za certifikatorje energetske učinkovitosti stavb in inšpektorje za ogrevalne in klimatske sisteme; |
| --- | --- |

(h)

zahtevami o izobraževanju, usposabljanju in medsebojnem priznavanju med državami članicami za certifikatorje energetske učinkovitosti stavb in inšpektorje za ogrevalne in klimatske sisteme;

| (i) | nacionalnimi načrti za odpravo pravnih ovir na področju gradnje, najema in varstva dediščine ter za oblikovanje finančnih spodbud
  . |
| --- | --- |

(i)

nacionalnimi načrti za odpravo pravnih ovir na področju gradnje, najema in varstva dediščine ter za oblikovanje finančnih spodbud
  .

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „ stavba “ pomeni krito konstrukcijo s stenami, v kateri se uporablja energija za zagotavljanje notranjih klimatskih pogojev; |
| --- | --- |

(1)

„ stavba “ pomeni krito konstrukcijo s stenami, v kateri se uporablja energija za zagotavljanje notranjih klimatskih pogojev;

| (2) | „nova stavba“ pomeni stavbo, za katero je pridobljeno ustrezno dovoljenje za gradnjo po začetku veljavnosti te direktive; |
| --- | --- |

(2)

„nova stavba“ pomeni stavbo, za katero je pridobljeno ustrezno dovoljenje za gradnjo po začetku veljavnosti te direktive;

| (3) | „deli stavbe“ so stanovanja ali enote v stanovanjskem bloku, namenjene ločeni uporabi; |
| --- | --- |

(3)

„deli stavbe“ so stanovanja ali enote v stanovanjskem bloku, namenjene ločeni uporabi;

| (4) | „stavba, pri kateri je neto poraba energije enaka nič“ je stavba, pri kateri je zaradi zelo visoke ravni energetske učinkovitosti stavbe skupna letna poraba primarne energije enaka ali manjša od proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem; |
| --- | --- |

(4)

„stavba, pri kateri je neto poraba energije enaka nič“ je stavba, pri kateri je zaradi zelo visoke ravni energetske učinkovitosti stavbe skupna letna poraba primarne energije enaka ali manjša od proizvodnje energije iz obnovljivih virov na kraju samem;

| (5) | „ tehnični stavbni sistem “ pomeni tehnično opremo za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo, proizvodnjo svetlobe in elektrike
  sisteme za merjenje, spremljanje in nadzor
  ali kombinacijo le teh; |
| --- | --- |

(5)

„ tehnični stavbni sistem “ pomeni tehnično opremo za ogrevanje, hlajenje, prezračevanje, toplo vodo, proizvodnjo svetlobe in elektrike
  sisteme za merjenje, spremljanje in nadzor
  ali kombinacijo le teh;

| (6) | „energetska učinkovitost stavbe “ pomeni izračunano ali izmerjeno količino energije, potrebno za zadovoljevanje potreb po
  primarni
  energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe,
  izraženo v kWh/m 2 na leto,
  ki med drugim vključuje energijo za ogrevanje, toplo vodo, hlajenje, prezračevanje in
  vgrajeno
  razsvetljavo
  , ob upoštevanju pasivno pridobljene sončne energije, zasenčevanja in naravne svetlobe
  ; |
| --- | --- |

(6)

„energetska učinkovitost stavbe “ pomeni izračunano ali izmerjeno količino energije, potrebno za zadovoljevanje potreb po
  primarni
  energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe,
  izraženo v kWh/m 2 na leto,
  ki med drugim vključuje energijo za ogrevanje, toplo vodo, hlajenje, prezračevanje in
  vgrajeno
  razsvetljavo
  , ob upoštevanju pasivno pridobljene sončne energije, zasenčevanja in naravne svetlobe
  ;

| (7) | „ primarna energija “ pomeni ▐ energijo
  iz obnovljivih in neobnovljivih virov
  , ki ni bila pretvorjena ali spremenjena; |
| --- | --- |

(7)

„ primarna energija “ pomeni ▐ energijo
  iz obnovljivih in neobnovljivih virov
  , ki ni bila pretvorjena ali spremenjena;

| (8) | „energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov: veter, sonce, geotermalno, aerotermalno in hidrotermalno energijo ter energijo oceanov, vodno energijo, biomaso, plin, pridobljen iz odpadkov, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline; |
| --- | --- |

(8)

„energija iz obnovljivih virov“ pomeni energijo iz obnovljivih nefosilnih virov: veter, sonce, geotermalno, aerotermalno in hidrotermalno energijo ter energijo oceanov, vodno energijo, biomaso, plin, pridobljen iz odpadkov, plin, pridobljen z napravami za čiščenje odplak, in biopline;

| (9) | „ ovoj stavbe “ pomeni
  vgrajene
  elemente stavbe, ki ločujejo njeno notranjost od zunanjega okolja ▐; |
| --- | --- |

(9)

„ ovoj stavbe “ pomeni
  vgrajene
  elemente stavbe, ki ločujejo njeno notranjost od zunanjega okolja ▐;

| (10) | „stavbna komponenta“ je posamezen del stavbe, vključno z okni, senčili, zunanjimi vrati, stenami, temelji, kletno ploščo, stropom, streho in izolacijskimi sistemi, ki vpliva na energetsko učinkovitost stavbe in ni zajet v opredelitvi tehničnega stavbnega sistema; |
| --- | --- |

(10)

„stavbna komponenta“ je posamezen del stavbe, vključno z okni, senčili, zunanjimi vrati, stenami, temelji, kletno ploščo, stropom, streho in izolacijskimi sistemi, ki vpliva na energetsko učinkovitost stavbe in ni zajet v opredelitvi tehničnega stavbnega sistema;

| (11) | „ večja prenova “ pomeni prenovo stavbe, kjer






  (a) | skupni stroški prenove ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov presegajo
  20
   % vrednosti stavbe
  , pri čemer vrednost temelji na trenutnih stroških gradnje v zadevni državi članici,
  brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji, ali |
| --- | --- | --- |

(11)

„ večja prenova “ pomeni prenovo stavbe, kjer

(a)

skupni stroški prenove ovoja stavbe ali tehničnih stavbnih sistemov presegajo
  20
   % vrednosti stavbe
  , pri čemer vrednost temelji na trenutnih stroških gradnje v zadevni državi članici,
  brez vrednosti zemljišča, na katerem ta stoji, ali

| (b) | se prenavlja več kot 25 % površine ovoja stavbe
  , kar neposredno vliva na energetsko učinkovitost stavbe
  ; |
| --- | --- |

(b)

se prenavlja več kot 25 % površine ovoja stavbe
  , kar neposredno vliva na energetsko učinkovitost stavbe
  ;

| (12) | „ evropski standard “ pomeni standard, ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde, in je dostopen javnosti; |
| --- | --- |

(12)

„ evropski standard “ pomeni standard, ki ga sprejme Evropski odbor za standardizacijo, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo ali Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde, in je dostopen javnosti;

| (13) | „ energetska izkaznica “ pomeni potrdilo, ki ga priznava država članica ali pravna oseba, ki jo ta določi, in v katerem je navedena energijska učinkovitost stavbe ali delov stavbe, izračunana po metodologiji, sprejeti v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

(13)

„ energetska izkaznica “ pomeni potrdilo, ki ga priznava država članica ali pravna oseba, ki jo ta določi, in v katerem je navedena energijska učinkovitost stavbe ali delov stavbe, izračunana po metodologiji, sprejeti v skladu s členom 3;

| (14) | „ soproizvodnja “ pomeni postopek istočasne proizvodnje toplote ter električne in/ali mehanske energije; |
| --- | --- |

(14)

„ soproizvodnja “ pomeni postopek istočasne proizvodnje toplote ter električne in/ali mehanske energije;

| (15) | „ stroškovno optimalna raven “ pomeni ▐ raven
  s pozitivno analizo stroškov in koristi, izračunano glede na celotni življenjski cikel
  stavbe, ▐ ob upoštevanju
  vsaj sedanje neto vrednosti naložbe
  in operativnih stroškov (vključno s stroški energije)
  , vzdrževanja ter
  ter zaslužkov od proizvedene energije in stroškov odstranjevanja, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(15)

„ stroškovno optimalna raven “ pomeni ▐ raven
  s pozitivno analizo stroškov in koristi, izračunano glede na celotni življenjski cikel
  stavbe, ▐ ob upoštevanju
  vsaj sedanje neto vrednosti naložbe
  in operativnih stroškov (vključno s stroški energije)
  , vzdrževanja ter
  ter zaslužkov od proizvedene energije in stroškov odstranjevanja, kjer je to primerno;

| (16) | „ klimatski sistem “ pomeni kombinacijo komponent, potrebnih za zagotovitev obdelave zraka v zaprtih prostorih, vključno z prezračevanjem; |
| --- | --- |

(16)

„ klimatski sistem “ pomeni kombinacijo komponent, potrebnih za zagotovitev obdelave zraka v zaprtih prostorih, vključno z prezračevanjem;

| (17) | „ kotel “ pomeni sklop telesa kotla in kurilne naprave, ki je namenjen prenosu pri zgorevanju sproščene toplote na tekočino; |
| --- | --- |

(17)

„ kotel “ pomeni sklop telesa kotla in kurilne naprave, ki je namenjen prenosu pri zgorevanju sproščene toplote na tekočino;

| (18) | „ nazivna izhodna moč “ pomeni maksimalno toplotno moč, izraženo v kW, za katero proizvajalec navede in zagotavlja, da jo je mogoče ob doseganju izkoristka, ki ga navede, doseči med neprekinjenim delovanjem; |
| --- | --- |

(18)

„ nazivna izhodna moč “ pomeni maksimalno toplotno moč, izraženo v kW, za katero proizvajalec navede in zagotavlja, da jo je mogoče ob doseganju izkoristka, ki ga navede, doseči med neprekinjenim delovanjem;

| (19) | „ toplotna črpalka “ pomeni
  stroj,
  napravo ali sistem, ki
  prenaša
  toploto
  iz naravnega okolja, na primer
  iz zraka, vode ali
  tal
  ,
  v stavbe
  ali
  za industrijsko uporabo, tako da preusmeri naraven tok toplote od nižje temperature k višji. Količina okoljske energije, ki jo zajamejo toplotne črpalke in šteje za obnovljivo energijo za namene te direktive, se določi v skladu z Direktivo 2009/28/ES
  ; |
| --- | --- |

(19)

„ toplotna črpalka “ pomeni
  stroj,
  napravo ali sistem, ki
  prenaša
  toploto
  iz naravnega okolja, na primer
  iz zraka, vode ali
  tal
  ,
  v stavbe
  ali
  za industrijsko uporabo, tako da preusmeri naraven tok toplote od nižje temperature k višji. Količina okoljske energije, ki jo zajamejo toplotne črpalke in šteje za obnovljivo energijo za namene te direktive, se določi v skladu z Direktivo 2009/28/ES
  ;

| (20) | „pomanjkanje energije“ pomeni stanje, ko mora gospodinjstvo porabiti več kot 10 % dohodka za račune za energijo za ogrevanje doma na sprejemljivo raven na podlagi priporočil Svetovne zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

(20)

„pomanjkanje energije“ pomeni stanje, ko mora gospodinjstvo porabiti več kot 10 % dohodka za račune za energijo za ogrevanje doma na sprejemljivo raven na podlagi priporočil Svetovne zdravstvene organizacije;

| (21) | „sistem razsvetljave“ pomeni kombinacijo komponent, potrebnih za zagotovitev določene stopnje osvetlitve; |
| --- | --- |

(21)

„sistem razsvetljave“ pomeni kombinacijo komponent, potrebnih za zagotovitev določene stopnje osvetlitve;

| (22) | „daljinsko ogrevanje ali hlajenje“ pomeni distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz osrednjega vira proizvodnje prek omrežja do več stavb za uporabo pri ogrevanju prostora ali procesno ogrevanje ali hlajenje ali ogrevanje vode; |
| --- | --- |

(22)

„daljinsko ogrevanje ali hlajenje“ pomeni distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz osrednjega vira proizvodnje prek omrežja do več stavb za uporabo pri ogrevanju prostora ali procesno ogrevanje ali hlajenje ali ogrevanje vode;

| (23) | „zasnova razsvetljave“ pomeni shemo ali skico z natančno sestavo in razporeditvijo svetilnih enot, vključno s tem povezano nadzorno opremo. |
| --- | --- |

(23)

„zasnova razsvetljave“ pomeni shemo ali skico z natančno sestavo in razporeditvijo svetilnih enot, vključno s tem povezano nadzorno opremo.

Člen 3

Sprejetje metodologije za izračun energijske učinkovitosti stavb

1.
     
  Komisija po posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in zlasti s predstavniki lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov
  do
  31. marca 2010
  v skladu s splošnim okvirom, določenim v Prilogi I, oblikuje

  enotno
  metodologijo za izračun energetske učinkovitosti stavb.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(2).

2.
     
  Države članice izvajajo to enotno metodologijo.

3.
     
  Energetska učinkovitost stavbe se izrazi na pregleden način in vključuje tudi kazalec potrebe po primarni energiji.

Člen 4

Določitev minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo določitev minimalnih zahtev glede energetske učinkovitosti stavb
  , stavbnih komponent, tehničnih stavbnih sistemov in njihovih delov, da se dosežejo vsaj
  stroškovno optimalne ravni, in njihov izračun v skladu z
  enotno
  metodologijo iz člena 3.

Pri določanju zahtev
  se
  države članice
  posvetujejo z javnimi organi in drugimi zadevnimi interesnimi skupinami ter lahko
  razlikujejo med novimi in obstoječimi stavbami ter med različnimi kategorijami stavb.

Te zahteve
  so v skladu z drugo veljavno zakonodajo Skupnosti in
  upoštevajo splošne notranje klimatske pogoje
  ter notranje in zunanje pogoje osvetlitve
  , da ne pride do možnih negativnih učinkov, kot je neustrezno prezračevanje
  in nezadostna naravna osvetlitev
  , in lokalne pogoje ter namembnost in starost stavbe.

Te pogoje se ponovno pregleda v rednih časovnih presledkih, ki niso daljši od
  štirih let
  , in se jih z namenom upoštevanja tehničnega napredka na področju gradbeništva ▐ posodobi.

Določbe tega člena državam članicam ne preprečujejo, da bi podpirale gradnjo novih stavb, večje prenove ali nadgradnjo komponent in tehničnih sistemov, ki presegajo minimalne zahteve iz te direktive.

2.   Države članice se lahko odločijo, da ne bodo določile ali uporabljale zahtev iz odstavka 1 za naslednje kategorije stavb:

| (a) | stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje
  specifične minimalne zahteve
  glede energetske učinkovitosti nesprejemljivo spremenilo njihov značaj ali izgled; |
| --- | --- |

(a)

stavbe, ki so uradno zaščitene kot del zaščitenega okolja ali zaradi njihovega posebnega arhitektonskega ali zgodovinskega pomena, če bi izpolnjevanje
  specifične minimalne zahteve
  glede energetske učinkovitosti nesprejemljivo spremenilo njihov značaj ali izgled;

| (b) | stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

stavbe, ki se uporabljajo za obredne namene ali verske dejavnosti;

| (c) | začasne objekte s predvidenim časom uporabe
  manj kot 18 mesecev
  , industrijski kompleksi, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v državnem sektorskem sporazumu o energetski učinkovitosti;
  ▐ |
| --- | --- |

(c)

začasne objekte s predvidenim časom uporabe
  manj kot 18 mesecev
  , industrijski kompleksi, delavnice in nestanovanjske kmetijske stavbe z majhno porabo energije ter nestanovanjske kmetijske stavbe, ki se uporabljajo v sektorju, zajetem v državnem sektorskem sporazumu o energetski učinkovitosti;

▐

| (d) | samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m 2. |
| --- | --- |

(d)

samostojne stavbe s celotno uporabno tlorisno površino, manjšo od 50 m 2.

3.   Države članice od 30. junija
  2012
  naprej
  zagotavljajo samo spodbude
  za izgradnjo ali
  večjo
  prenovo stavb ali delov stavb
  vključno s stavbnimi komponentami, s katerimi so izpolnjene vsaj minimalne zahteve
  glede energetske učinkovitosti, ki pripeljejo do rezultatov izračuna iz člena 5(2).

4.   Države članice
  minimalne zahteve
  glede energetske učinkovitosti,
  določene
  v skladu z odstavkom 1 ║ ,
  ter
  zagotovijo, da te zahteve pripeljejo
  vsaj
  do rezultatov izračuna iz člena 5(2)
  najpozneje do 30. junija 2015
  .

5.
     
  Države članice za zgodovinske stavbe ali središča zagotovijo subvencije in tehnično svetovanje za izvajanje posebnih programov prilagoditve energetski učinkovitosti.

6.
     
  Sistemi za proizvodnjo energije in izolacijski ukrepi v zgodovinskih središčih se ocenjujejo z vidika vidnega učinka.

Člen 5

Izračun stroškovno optimalnih ravni minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti

1.   Komisija
  po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in zlasti s predstavniki lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov ter na podlagi načel iz Priloge IV
  do 31. marca 2010 določi
  enotno
  metodologijo za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti stavb ali delov stavb.
  Enotna metodologija se lahko sklicuje na ustrezne evropske standarde in:

| — | razlikuje med novimi in obstoječimi stavbami ter različnimi kategorijami stavb
  , |
| --- | --- |

—

razlikuje med novimi in obstoječimi stavbami ter različnimi kategorijami stavb
  ,

| — | upošteva različne klimatske razmere v različnih državah članicah in možne spremembe teh razmer v življenjski dobi zadevne stavbe ter, |
| --- | --- |

—

upošteva različne klimatske razmere v različnih državah članicah in možne spremembe teh razmer v življenjski dobi zadevne stavbe ter,

| — | določi enotne predpostavke ali metode izračuna za stroške energije
  . |
| --- | --- |

—

določi enotne predpostavke ali metode izračuna za stroške energije
  .

Komisija vsakih pet let pregleda in po potrebi posodobi enotno metodologijo.

Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(2).

2.   Države članice izračunajo stroškovno optimalne ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti z uporabo
  enotne
  metodologije, določene v skladu z odstavkom 1, in ustreznih parametrov, kot so klimatske razmere ▐.

Države članice poročajo Komisiji o vseh podatkih in predpostavkah, uporabljenih kot osnova za te izračune, in o vseh rezultatih teh izračunov. Poročilo se ▐ vključi v akcijske načrte o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES. Države članice predložijo Komisiji ta poročila vsaka tri leta. Prvo poročilo se predloži najpozneje do 30. junija 2011.

3.   Komisija objavi poročilo o napredku držav članic pri
  izvajanju tega člena
  .

Člen 6

Nove stavbe

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da nove stavbe izpolnjujejo minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, določene v skladu s členom 4
  in določbami iz člena 9
  .

Pri novih stavbah države članice
  spodbujajo uporabo
  alternativnih sistemov
  z visokim izkoristkom. Ti alternativni sistemi lahko med drugim vključujejo
  :

| (a) | decentralizirane sisteme
  oskrbe z energijo na podlagi obnovljivih virov ▐; |
| --- | --- |

(a)

decentralizirane sisteme
  oskrbe z energijo na podlagi obnovljivih virov ▐;

| (b) | soproizvodnja; |
| --- | --- |

(b)

soproizvodnja;

| (c) | daljinsko ali skupinsko ogrevanje ali hlajenje, če je na voljo
  , zlasti tisto, ki v celoti ali delno temelji na energiji iz obnovljivih virov
  ; |
| --- | --- |

(c)

daljinsko ali skupinsko ogrevanje ali hlajenje, če je na voljo
  , zlasti tisto, ki v celoti ali delno temelji na energiji iz obnovljivih virov
  ;

| (d) | toplotne črpalke ; |
| --- | --- |

(d)

toplotne črpalke ;

| (e) | opremo za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za spremljanje in nadzor
  . |
| --- | --- |

(e)

opremo za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za spremljanje in nadzor
  .

Člen 7

Obstoječe stavbe

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se pri večji prenovi stavb
  ali ob menjavi ali nadgradnji stavbnih komponent in tehničnih stavbnih sistemov ali njihovih delov
  njihova energetska učinkovitost, z namenom izpolnitve
  vsaj
  minimalnih zahtev glede energijske učinkovitosti, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo, izboljša. Države članice določijo te minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti v skladu s členom 4
  in ob upoštevanju določb iz člena 9
  . Zahteve so ▐ določene za ▐ prenovljene sisteme
  in stavbne
  komponente,
  ob vsaki njihovi zamenjavi ali nadgradnji in za prenovljeno stavbo kot celoto, če gre za večjo prenovo
  .

Pri stavbah, kjer poteka večja prenova, države članice spodbujajo, da se proučijo in upoštevajo naslednji alternativni sistemi z visokim izkoristkom:

| (a) | decentralizirani sistemi oskrbe z energijo na podlagi energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(a)

decentralizirani sistemi oskrbe z energijo na podlagi energije iz obnovljivih virov;

| (b) | soproizvodnja; |
| --- | --- |

(b)

soproizvodnja;

| (c) | daljinsko ali skupinsko ogrevanje ali hlajenje, če je na voljo, zlasti tisto, ki v celoti ali delno temelji na energiji iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(c)

daljinsko ali skupinsko ogrevanje ali hlajenje, če je na voljo, zlasti tisto, ki v celoti ali delno temelji na energiji iz obnovljivih virov;

| (d) | toplotne črpalke; |
| --- | --- |

(d)

toplotne črpalke;

| (e) | oprema za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za spremljanje in nadzor. |
| --- | --- |

(e)

oprema za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo za spremljanje in nadzor.

Člen 8

Tehnični stavbni sistemi
  in stavbne komponente

1.   Države članice določijo minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti za
  stavbne komponente in
  tehnične stavbne sisteme, ki se namestijo v stavbe
  ter se uporabljajo v stavbah in ki jih ne zajema Direktiva 2009/...ES [ vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo] in njeni izvedbeni ukrepi
  . Določijo se zahteve za
  novo tehnično opremo,
  tehnične stavbne sisteme
  in stavbne komponente
  in njihove dele, njihovo nadomestitev in zamenjavo,

  ter se uporabljajo, če so tehnično in funkcionalno izvedljive
  .

Zahteve zlasti zajemajo naslednje komponente:

| (a) | kotle
  ,
  druge kurilne naprave
  ali toplotne izmenjevalnike
  ogrevalnih sistemov
  , vključno z daljinskim ali skupinskim ogrevanjem in hlajenjem
  ; |
| --- | --- |

(a)

kotle
  ,
  druge kurilne naprave
  ali toplotne izmenjevalnike
  ogrevalnih sistemov
  , vključno z daljinskim ali skupinskim ogrevanjem in hlajenjem
  ;

| (b) | grelnike vode v sistemih tople vode; |
| --- | --- |

(b)

grelnike vode v sistemih tople vode;

| (c) | centralne klimatske naprave ali hladni generator v klimatskih sistemih ; |
| --- | --- |

(c)

centralne klimatske naprave ali hladni generator v klimatskih sistemih ;

| (d) | nameščena razsvetljava; |
| --- | --- |

(d)

nameščena razsvetljava;

| (e) | stavbne komponente
  . |
| --- | --- |

(e)

stavbne komponente
  .

2.   Minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, določene v skladu z odstavkom 1, so v skladu z
  vso
  veljavno zakonodajo za proizvode, ki sestavljajo sistem
  in stavbne komponente
  , ter temeljijo na ustrezni namestitvi proizvodov, primerni prilagoditvi in nadzoru tehničnega stavbnega sistema. Te zahteve
  pri tehničnih stavbnih sistemih
  zagotavljajo,
  da so ob začetku uporabe ustrezno prilagojeni,
  da je doseženo pravilno hidravlično ravnotežje sistemov za ogrevanje s toplo vodo, da je bila za namestitev uporabljena ustrezna velikost in vrsta proizvodov ob upoštevanju načrtovane uporabe tehničnih stavbnih sistemov.

3.
     
  V skladu s Prilogo I Direktive 2009/...ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...[o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo]

   (13)

  . Države članice zagotovijo namestitev pametnih števcev porabe v vseh novih stavbah in stavbah po večji prenovi ter pri zamenjavi števcev in po potrebi spodbujajo namestitev aktivnih nadzornih sistemov, kot so avtomatizirani, nadzorni in spremljevalni sistemi.

Člen 9

Stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič

1.   Države članice pripravijo nacionalne načrte za povečanje števila stavb, pri katerih
  je neto
  poraba ▐ energije
  enaka
  nič.

Države članice zagotovijo, da so vse nove stavbe vsaj do 31. decembra 2018 stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič.

Države članice določijo cilje
  za minimalni odstotek, ki ga
  leta 2015 in leta 2020 predstavljajo stavbe, ki imajo neto porabo energije enako nič, merjeno kot odstotek od skupnega števila stavb in kot odstotek glede na
  celotno uporabno tlorisno površino.

Ločeni cilji se določijo za:

| (a) | nove in prenovljene stanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

(a)

nove in prenovljene stanovanjske stavbe;

| (b) | nove in prenovljene nestanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

(b)

nove in prenovljene nestanovanjske stavbe;

| (c) | stavbe, ki jih uporabljajo javni organi. |
| --- | --- |

(c)

stavbe, ki jih uporabljajo javni organi.

Države članice določijo
  ločene
  cilje
  za nove in obstoječe stavbe
  iz točke (c)
  , ki se dosežejo vsaj tri leta pred ustreznimi cilji iz tega člena,
  ob upoštevanju vodilne vloge, ki bi jo morali imeti javni organi na področju energijske učinkovitosti stavb.

2.   Nacionalni načrt iz odstavka 1
  se pripravi po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, skupaj z lokalnimi in regionalnimi organi, in
  med drugim vključuje naslednje elemente:

▐

| (a) | vmesne cilje, izražene kot odstotek, glede na skupno število stavb in glede na celostno uporabno tlorisno površino za 2015
  in 2020

  ; |
| --- | --- |

(a)

vmesne cilje, izražene kot odstotek, glede na skupno število stavb in glede na celostno uporabno tlorisno površino za 2015
  in 2020

  ;

| (b) | podrobnosti o nacionalnih zahtevah glede minimalnih ravni energije iz obnovljivih virov v novih stavbah in obstoječih stavbah v večji prenovi, kot zahteva Direktiva 2009/28/ES ter člena 6 in 7 te direktive; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o nacionalnih zahtevah glede minimalnih ravni energije iz obnovljivih virov v novih stavbah in obstoječih stavbah v večji prenovi, kot zahteva Direktiva 2009/28/ES ter člena 6 in 7 te direktive;

| (c) | povzetek vseh politik in informacij o sprejetih ukrepih
  o sprejetih ukrepih za promocijo teh stavb ; |
| --- | --- |

(c)

povzetek vseh politik in informacij o sprejetih ukrepih
  o sprejetih ukrepih za promocijo teh stavb ;

| (d) | nacionalne, regionalne in lokalne programe za podporo ukrepom energetske učinkovitosti, kot so fiskalne spodbude, finančni instrumenti ali znižanje DDV. |
| --- | --- |

(d)

nacionalne, regionalne in lokalne programe za podporo ukrepom energetske učinkovitosti, kot so fiskalne spodbude, finančni instrumenti ali znižanje DDV.

3.   Države članice bodo najpozneje do 30. junija 2011 Komisiji posredovale nacionalne načrte iz odstavka 1 ter ji vsaka tri leta poročale o napredku pri izvajanju svojih nacionalnih načrtov. Nacionalni načrti in poročila o napredku se ▐ vključijo v akcijske načrte o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

4.
     
  Komisija lahko dva meseca po tem, ko jo država članica obvesti o nacionalnem načrtu iz odstavka 3, ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti zavrne ta načrt ali njegov kateri koli del na podlagi neupoštevanja vseh zahtev iz tega člena. V tem primeru ta država članica predlaga spremembe. Komisija v enem mesecu po prejemu teh predlogov sprejeme spremenjeni načrt ali zahteva nadaljnje specifične spremembe. Komisija in zadevna država članica sprejmeta vse razumne ukrepe, da v petih mesecih po prvem obvestilu dosežeta sporazum o nacionalnem načrtu.

5.   Komisija
  najkasneje do 31. decembra 2010 v skladu z opredelitvijo iz člena 2
  določi
  podrobno enotno
  opredelitev stavb, pri katerih
  je neto poraba energije enaka nič
  .

Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(2).

6.   Komisija
  do 30. junija 2012 in nato vsaka tri leta
  objavi poročilo o napredku držav članic pri povečanju števila stavb,
  pri katerih je neto poraba energije enaka nič
  . Komisija na podlagi tega poročila oblikuje
  akcijski načrt
  in po potrebi predlaga ukrepe za povečanje števila teh stavb.

Člen 10

Finančne spodbude in tržne ovire

1.
     
  Države članice do 30. junija 2011 pripravijo nacionalne akcijske načrte skupaj s predlaganimi ukrepi za uresničitev zahtev, določenih v tej direktivi, in sicer prek zmanjšanja obstoječih pravnih in tržnih ovir ter razvijanja obstoječih in novih finančnih in fiskalnih instrumentov, da se poveča energetska učinkovitost novih in obstoječih stavb.

Predlagani ukrepi so zadostni, učinkoviti, pregledni in nediskriminatorni, podpirajo izvedbo priporočil iz energetske izkaznice, spodbujajo bistvene izboljšave v energetski učinkovitosti stavb, kjer izboljšanje sicer ne bi bilo ekonomsko izvedljivo, ter obsegajo ukrepe za pomoč gospodinjstvom, ki jih ogroža pomanjkanje energije.

Države članice primerjajo svoje finančne in fiskalne instrumente z instrumenti iz Priloge V ter brez poseganja v nacionalno zakonodajo izvajajo vsaj dva ukrepa iz te priloge.

2.
     
  Države članice nacionalne načrte iz odstavkov 1 in 2 posredujejo Komisiji, tako da jih vključijo v akcijske načrte energetske učinkovitosti iz člena 14(2) direktive 2006/32/ES in jih vsaka tri leta posodobijo.

3.
     
  Komisija najkasneje do 30. junija 2010 po oceni učinka predloži ustrezne zakonodajne predloge, da okrepi obstoječe instrumente Skupnosti ter uvede dodatne, da se podpre izvajanje te direktive.

Predlogi upoštevajo naslednje ukrepe:

| (a) | močno povišanje najvišjega zneska naložbe iz Evropskega sklada za regionalni razvoj za naslednje programsko obdobje, ki se lahko uporabi za podporo naložbam v energetsko učinkovitost, vključno z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem, naložbam v obnovljivo energijo v gospodinjstvih ter razširitev upravičenosti teh projektov, v okviru revizije Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj

   (14)

  ; |
| --- | --- |

(a)

močno povišanje najvišjega zneska naložbe iz Evropskega sklada za regionalni razvoj za naslednje programsko obdobje, ki se lahko uporabi za podporo naložbam v energetsko učinkovitost, vključno z daljinskim ogrevanjem in hlajenjem, naložbam v obnovljivo energijo v gospodinjstvih ter razširitev upravičenosti teh projektov, v okviru revizije Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj

   (14)

  ;

| (b) | uporabo drugih sredstev Skupnosti za podporo raziskavam in razvoju, informacijskim kampanjam ali usposabljanju o energetski učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

uporabo drugih sredstev Skupnosti za podporo raziskavam in razvoju, informacijskim kampanjam ali usposabljanju o energetski učinkovitosti;

| (c) | ustanovitev sklada za energetsko učinkovitost na osnovi prispevkov iz proračuna Skupnosti, Evropske investicijske banke in držav članic, ki bo deloval kot spodbuda za povečanje zasebnih in javnih naložb v projekte za večjo energetsko učinkovitost stavb, skupaj z obnovljivo energijo v stavbah ali stavbnih komponentah, v povezavi z energetsko učinkovitostjo do leta 2020. Ta sklad je vključen v načrtovanje druge strukturne pomoči Skupnosti. Merila za dodelitev sredstev so opredeljena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu

   (15)

  ter se izvajajo najkasneje do leta 2014; |
| --- | --- |

(c)

ustanovitev sklada za energetsko učinkovitost na osnovi prispevkov iz proračuna Skupnosti, Evropske investicijske banke in držav članic, ki bo deloval kot spodbuda za povečanje zasebnih in javnih naložb v projekte za večjo energetsko učinkovitost stavb, skupaj z obnovljivo energijo v stavbah ali stavbnih komponentah, v povezavi z energetsko učinkovitostjo do leta 2020. Ta sklad je vključen v načrtovanje druge strukturne pomoči Skupnosti. Merila za dodelitev sredstev so opredeljena v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu

   (15)

  ter se izvajajo najkasneje do leta 2014;

| (d) | znižanje DDV za storitve in proizvode, skupaj z obnovljivo energijo v stavbah ali stavbnih komponentah, v povezavi z energetsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(d)

znižanje DDV za storitve in proizvode, skupaj z obnovljivo energijo v stavbah ali stavbnih komponentah, v povezavi z energetsko učinkovitostjo.

Člen 11

Energetske izkaznice

1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za vzpostavitev sistema certificiranja energetsko učinkovitosti stavb. Energetska izkaznica vključuje energetsko učinkovitost stavb in referenčne vrednosti, kot so minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti, da bi lastnikom ali najemnikom stavbe ali delov stavbe omogočili primerjavo in oceno njene energetsko učinkovitosti
  ter preprosto primerjavo z drugimi stanovanjskimi in nestanovanjskimi stavbami. Pri nestanovanjskih stavbah je lahko po potrebi vključena tudi dejanska letna poraba energije, kot je navedeno v Prilogi I.

Kadar je stavba prodana ali dana v najem pred gradnjo, prodajalec zagotovi natančno pisno oceno o prihodnji energetski učinkovitosti stavbe.

2.   Izkaznica vključuje priporočila za
  stroškovno optimalne
  izboljšave energetske učinkovitosti stavbe ali delov stavbe.

Priporočila iz energetske izkaznice zajemajo:

| (a) | ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe,
  vključno z izolacijskimi
  sistemi, ali tehničnih stavbnih sistemov, in |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki se izvedejo v zvezi z večjo prenovo ovoja stavbe,
  vključno z izolacijskimi
  sistemi, ali tehničnih stavbnih sistemov, in

| (b) | ukrepe za posamezne dele ali elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe,
  vključno z izolacijskimi sistemi
  , ali tehničnih stavbnih sistemov. |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za posamezne dele ali elemente stavbe, ki se izvajajo neodvisno od večje prenove ovoja stavbe,
  vključno z izolacijskimi sistemi
  , ali tehničnih stavbnih sistemov.

3.   Priporočila, vključena v energetsko izkaznico, so za posamezno stavbo tehnično izvedljiva in zagotovijo pregledne informacije,
  ki vključujejo vsaj jasno navedbo izračuna možnih prihrankov energije zaradi ukrepa, aktualne neto vrednosti in naložbenih stroškov za posamezno stavbo ali vrsto stavbe
  . Ocena
  stroškov
  temelji na standardnih pogojih,
  ki zajemajo vsaj oceno
  prihrankov energije, osnovne cene energije,
  finančne ali fiskalne spodbude
  in obrestne mere za naložbe, ki so potrebne za izvajanje priporočil.

4.
     
  Države članice zagotovijo, da javni organi in druge ustanove, ki omogočajo financiranje nakupa ali prenove stavb, pri določanju višine in pogojev finančnih spodbud, fiskalnih ukrepov in posojil upoštevajo navedeno energetsko učinkovitost in priporočila iz energetskih izkaznic.

5.   V izkaznici o energetski učinkovitosti je navedeno, kje lahko lastnik ali najemnik prejme podrobnejše informacije glede priporočil iz izkaznice. Poleg tega vsebuje informacije o ukrepih, ki jih je treba sprejeti za izvajanje priporočil,
  in tudi informacije o razpoložljivih fiskalnih in finančnih spodbudah in možnostih financiranja.

6.
     
  Javni organi ob upoštevanju vodilne vloge, ki bi jo morali imeti na področju energetske učinkovitosti stavb, izvajajo priporočila iz energetske izkaznice za stavbe, ki jih uporabljajo, v času veljavnosti izkaznice.

7.   Certificiranje stanovanj ali enot, namenjenih za ločeno uporabo v stavbnih blokih, lahko temelji na:

| (a) | skupnem certificiranju celotnega stavbnega bloka s skupnim sistemom ogrevanja ali |
| --- | --- |

(a)

skupnem certificiranju celotnega stavbnega bloka s skupnim sistemom ogrevanja ali

| (b) | oceni
  energetske učinkovitosti tega stanovanja ali enote
  . |
| --- | --- |

(b)

oceni
  energetske učinkovitosti tega stanovanja ali enote
  .

8.   Certificiranje enodružinskih hiš lahko temelji na oceni druge tipične stavbe podobne zasnove in velikosti s podobno dejansko kakovostjo energetske učinkovitosti, če za to ujemanje lahko jamči strokovnjak, ki izda energetsko izkaznico.

9.   Veljavnost energetske izkaznice ne sme biti daljša od 10 let.

10.
     
  Komisija do 30. junija 2010 sprejme smernice o določitvi minimalnih standardov za vsebino, jezik in prikaz energetskih izkaznic.

Navedeni ukrep za spremembo nebistvenih določb te direktive se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(2).

11.
     
  Vse države članice priznajo izkaznice, ki jih izdajo druge države članice v skladu s temi smernicami, in ne omejujejo svobode opravljanja finančnih storitev zato, ker je bila izkaznica izdana v drugi državi članici.

12.
     
  Do leta 2011 se na podlagi informacij držav članic in v posvetovanju z ustreznimi sektorji Komisije uvede prostovoljni skupni sistem Evropske unije za certificiranje energetske učinkovitosti nestanovanjskih stavb.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(2).

Države članice do leta 2012 uvedejo prostovoljni certifikacijski sistem iz prvega odstavka, ki bo deloval vzporedno z nacionalnim certifikacijskim sistemom.

Člen 12

Izdajanje energetskih izkaznic

1.   Države članice zagotovijo, da se energetska izkaznica izda za stavbe ali dele stavb, ki se zgradijo, prodajo ali oddajo, in za stavbe,
  ki imajo
  skupno uporabno tlorisno površino nad 250 m 2

  in kjer se pogosto zadržuje javnost, ter za stavbe, ki jih
  uporabljajo javni organi.

2.   Države članice zahtevajo, da ob izgradnji stavb ali delov stavb lastnik dobi energetsko izkaznico od prodajalca ali od neodvisnega strokovnjaka, ki izda izkaznico in je naveden v členu 17 ║.

3.   Države članice zahtevajo, da se pri prodaji stavbe ali njenih delov v zadevnih oglasih navede numericni indikator energijske učinkovitosti iz energetske izkaznice in da se morebitnemu kupcu predloži energetska izkaznica.

Prodajalec izroci kupcu energetsko izkaznico najpozneje ob sklenitvi prodajne pogodbe za stavbo ali njene dela.

4.   Države članice zahtevajo, da se pri oddaji stavbe ali njenih delov v najem v zadevnih oglasih navede numerični indikator energijske učinkovitosti iz energetske izkaznice in da se morebitnemu najemniku predloži energetska izkaznica.

Lastnik izroči najemniku energetsko izkaznico najpozneje ob sklenitvi najemne pogodbe.

5.
     
  Lastnik stavbe lahko od pooblaščenega strokovnjaka kadarkoli zahteva, naj pripravi, preračuna ali posodobi energetsko izkaznico, ne glede na to, ali je stavba v izgradnji, prenovi, najemu ali prodana.

6.   Države clanice lahko kategorije stavb iz Člena 4(2) izkljucijo iz uporabe odstavkov 1, 2, 3 in 4 tega Člena.

Člen 13

Prikaz energetskih izkaznic

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da je v stavbah,
  ki jih uporabljajo javni organi, ali v stavbah, ki imajo
  skupno uporabno tlorisno površino nad 250 m 2

  in kjer se pogosto zadržuje javnost
  , energetska izkaznica prikazana na vidnem mestu in jasno opazna javnosti.

▐

Člen 14

Pregled ogrevalnih sistemov

1.   Države članice določijo potrebne ukrepe za uvedbo rednih pregledov ogrevalnih sistemov s kotli
  na neobnovljivo tekoče ali trdno gorivo
  z nazivno toplotno močjo nad 20 kW. Pregled vključuje oceno učinkovitosti kotla in njegove velikosti v primerjavi z ogrevalnimi zahtevami stavbe.
  Države članice lahko te preglede odpravijo, če je nameščen elektronski spremljevalni in nadzorni sistem.

2.   Države članice lahko spremenijo pogostnost pregledov glede na vrsto in nazivno toplotno moč ▐ ogrevalnega sistema. Pri določanju pogostnosti države članice upoštevajo stroške pregleda ogrevalnega sistema in ocenjene prihranke stroškov energije, ki lahko nastanejo na podlagi pregleda.

3.   Ogrevalni sistemi s kotli z nazivno toplotno mocjo nad 100 kW se pregledajo vsaj vsaki dve leti.

Za plinske kotle se to obdobje lahko podaljša na štiri leta.

4.   Države članice lahko z odstopanjem od odstavkov 1, 2 in 3 odločijo, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo svetovanje uporabnikom glede zamenjave kotlov, drugih sprememb ogrevalnega sistema in alternativnih rešitev zaradi ocene učinkovitosti in ustrezne velikosti kotla. Celovit vpliv tega pristopa je v glavnem enakovreden vplivu ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3.

Če se države članice odločijo, da bodo uporabile ukrepe iz prvega pododstavka ║, najpozneje do 30. junija 2011 Komisiji predložijo poročilo o enakovrednosti teh ukrepov z ukrepi iz odstavkov 1, 2 in 3. Države članice pošljejo Komisiji ta poročila vsaka tri leta. Poročila se lahko vključijo v akcijske načrte o energijski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

Ko Komisija meni, da poročilo države članice iz drugega pododstavka ne dokazuje enakovrednosti ukrepom iz prvega pododstavka, lahko v roku šestih mesecev po sprejetju poročila zahteva, naj država članica posreduje dodatne dokaze ali naj izvede specifične dodatne ukrepe. Če Komisija eno leto po tej zahtevi ni zadovoljna s predloženimi dokazi ali izvedenimi dodatnimi ukrepi, lahko umakne odstopanje.

Člen 15

Pregled klimatskih sistemov

1.   Države članice predpišejo potrebne ukrepe za uvedbo rednih pregledov klimatskih
  in prezračevalnih
  sistemov
  ter povratnih toplotnih črpalk
  z nazivno izhodno močjo nad
  5 kW
  . Pregledi vključujejo oceno učinkovitosti klimatskih naprav in njihove dimenzioniranosti v primerjavi s hladilnimi zahtevami stavbe.
  Pri pregledu prezračevalnih sistemov se ocenijo tudi pretoki zraka
  .

Države članice lahko te preglede odpravijo, če je nameščen elektronski spremljevalni in nadzorni sistem, ki omogoča spremljanje učinkovitosti in varnosti sistemov na daljavo.

2.   Države članice lahko spremenijo pogostnost pregledov glede na vrsto in nazivno toplotno moc klimatskega sistema
  , prezracevalnega sistema ali povratnih toplotnih crpalk
  . Pri dolocanju pogostnosti države clanice upoštevajo stroške pregleda ▐ in ocenjene prihranke stroškov energije, ki lahko nastanejo na podlagi pregleda.

3.
     
  Države članice pri pripravi ukrepov iz odstavkov 1 in 2 zagotovijo, kolikor je to ekonomsko in tehnično mogoče, da se pregledi izvedejo hkrati s pregledi ogrevalnih sistemov in drugih tehničnih sistemov iz člena 14 te direktive in pregledi tesnjenja iz Uredbe (ES) št. 842/2006 z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih

   (16).

4.
     
  Države članice lahko z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo svetovanje uporabnikom glede zamenjave klimatskega sistema, kar lahko vključuje preglede zaradi ocene učinkovitosti in ustrezne velikosti klimatskega sistema. Splošni vpliv tega pristopa je enakovreden vplivu določb iz odstavkov 1 in 2.

Če se države članice izvajajo ukrepe iz prvega pododstavka, najpozneje do 30. junija 2011 Komisiji predložijo poročilo o enakovrednosti teh ukrepov z ukrepi iz odstavkov 1 in 2. Države članice Komisiji predložijo ta poročila vsaka tri leta. Poročila se lahko vključijo v akcijske načrte energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

Ko Komisija meni, da poročilo države članice iz drugega pododstavka ne dokazuje enakovrednosti ukrepom iz prvega pododstavka, lahko v roku šestih mesecev po prejetju poročila zahteva, naj država članica posreduje dodatne dokaze ali naj izvede specifične dodatne ukrepe. Če Komisija eno leto po tej zahtevi ni zadovoljna s predloženimi dokazi ali izvedenimi dodatnimi ukrepi, lahko umakne odstopanje.

Člen 16

Poročila o pregledu ogrevalnih in klimatskih sistemov

1.   Ta člen se uporablja za poročila o pregledu ogrevalnih in klimatskih sistemov.

2.   Poročila o pregledu se izdaja v rednih časovnih presledkih za vsak pregledan sistem. Poročilo o pregledu vključuje naslednje:

| (a) | primerjavo energijske učinkovitosti pregledanega sistema z






  (i) | najboljšim sistemom, ki je izvedljiv, in |
| --- | --- | --- |

(a)

primerjavo energijske učinkovitosti pregledanega sistema z

(i)

najboljšim sistemom, ki je izvedljiv, in

| (ii) | sistemom podobne vrste, za katerega vse ustrezne komponente dosegajo raven energijske učinkovitosti, ki jo zahteva veljavna zakonodaja; |
| --- | --- |

(ii)

sistemom podobne vrste, za katerega vse ustrezne komponente dosegajo raven energijske učinkovitosti, ki jo zahteva veljavna zakonodaja;

| (b) | priporočila za stroškovno učinkovito izboljšanje energijske učinkovitosti sistema stavbe ali delov stavbe. |
| --- | --- |

(b)

priporočila za stroškovno učinkovito izboljšanje energijske učinkovitosti sistema stavbe ali delov stavbe.

Sporočila iz točke (b) so specifična za sistem in zagotovijo pregledne informacije glede stroškovne učinkovitosti. Ocena stroškovne učinkovitosti temelji na standardnih pogojih, kot so ocena prihrankov energije, osnovne cene energije in obrestne mere za naložbe.

3.   Inšpektor izroči poročilo o pregledu lastniku ali najemniku stavbe.

Člen 17

Neodvisni strokovnjaki

1.
     Države članice zagotovijo, da pripravo energetskih izkaznic stavb, in preglede ogrevalnih in klimatskih sistemov na neodvisen način opravljajo usposobljeni in pooblaščeni strokovnjaki, ki poslujejo kot samozaposleni ali so zaposleni v javnih organih ali zasebnih podjetjih.

Strokovnjaki se pooblastijo ob upoštevanju njihove usposobljenosti in neodvisnosti.

2.
     
  Države članice zagotovijo medsebojno priznavanje nacionalnih kvalifikacij in pooblastil.

3.
     
  Komisija do leta 2011 določi smernice in tudi priporočila za minimalne standarde za redno usposabljanje strokovnjakov.

Navedeni ukrep za spremembo nebistvenih določb te direktive se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(2).

4.
     
  Države članice dajo javnosti na voljo informacije o usposabljanju in akreditaciji. Države članice pripravijo in dajo na voljo tudi seznam usposobljenih in pooblaščenih strokovnjakov.

Člen 18

Neodvisni nadzorni sistem

1.   Države članice zagotovijo, da se v skladu s Prilogo II vzpostavi neodvisen nadzorni sistem za energetske izkaznice in poročila o pregledu ogrevalnih in klimatskih sistemov.
  Države članice vzpostavijo mehanizme za ločeno uveljavljanje za organizacije, ki so odgovorne za uveljavljanje energetskih izkaznic in poročil o pregledih ogrevalnih in klimatskih sistemov.

2.   Države članice lahko prenesejo odgovornosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov, pod pogojem, da zagotovijo, da se ti sistemi izvajajo v skladu s Prilogo II.

3.   Države članice zahtevajo, da se energetske izkaznice in porocila o pregledu iz odstavka 1 na zahtevo registrirajo ali dajo na voljo pristojnim organom ali telesom, katerim pristojnosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov dodelijo pristojni organi.

Člen 19

Pregled

Komisija ob pomoči odbora, ustanovljenega po Členu 22, ovrednoti to direktivo
  in pretehta njeno revizijo do leta 2015,
  glede na
  pridobljene
  izkušnje,
  ter napredek
  med njeno uporabo, in po potrebi med drugim pripravi predloge v zvezi z:

| (a) | metodologijo za izračun energijske učinkovitosti stavb na podlagi rabe primarne energije in emisij ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(a)

metodologijo za izračun energijske učinkovitosti stavb na podlagi rabe primarne energije in emisij ogljikovega dioksida;

| (b) | splošno pobudo glede nadaljnjih ukrepov za energijsko učinkovitost stavb; |
| --- | --- |

(b)

splošno pobudo glede nadaljnjih ukrepov za energijsko učinkovitost stavb;

| (c) | določitvijo zahteve na ravni Skupnosti, da so obstoječe stavbe stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič
  . |
| --- | --- |

(c)

določitvijo zahteve na ravni Skupnosti, da so obstoječe stavbe stavbe, pri katerih je neto poraba energije enaka nič
  .

Člen 20

Informacije

1.
     Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za informiranje lastnikov
  in
  najemnikov stavb ali delov stavb o različnih metodah in praksah, ki povečujejo energetsko učinkovitost.

2.
     Države članice zlasti zagotovijo informacije lastnikom
  in
  najemnikom stavb o energetskih izkaznicah in poročilih o pregledu, njihovem namenu in ciljih, stroškovno učinkovitih načinih za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb ter srednje- in dolgoročnih finančnih posledicah, če niso sprejeti ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti stavbe
  ter o finančnih instrumentih, ki so za to na voljo. Informacijske kampanje so namenjene spodbujanju lastnikov in najemnikov, naj izpolnijo vsaj minimalne zahteve iz členov 4 in 9.

Na zahtevo držav članic Komisija državam članicam pomaga pri pripravi zadevnih informacijskih kampanj za namene iz odstavka 1 in prvega pododstavka tega odstavka, ki so lahko vključene v programe Skupnosti.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da so lokalni in regionalni organi vključeni v pripravo programov za zagotavljanje informacij in usposabljanje ter za ozaveščanje.

4.
     
  Države članice v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi zagotovijo tudi, da se omogoči ustrezno usmerjanje in usposabljanje za osebe, ki so pristojne za izvajanje te direktive z načrtovanjem in izvrševanjem standardov za stavbe. To usmerjanje in usposabljanje okrepi pomen izboljšanja energetske učinkovitosti in omogoči izbiro najboljše kombinacije izboljšav pri energetski učinkovitosti, uporabo energije iz obnovljivih virov in uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja pri načrtovanju, oblikovanju, gradnji in obnovi industrijskih in stanovanjskih območij.

5.
     
  Lastniki in najemniki poslovnih stavb si izmenjujejo informacije o dejanski porabi energije.

6.
     
  Države članice Komisiji posredujejo informacije o:

| (a) | podpornih sistemih na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe energije iz obnovljivih virov v stavbah; |
| --- | --- |

(a)

podpornih sistemih na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za spodbujanje energetske učinkovitosti in uporabe energije iz obnovljivih virov v stavbah;

| (b) | deležu energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja v stavbnem sektorju na nacionalni in regionalni ravni, vključno z informacijami o tem, ali obnovljiva energije prihaja iz naprav na kraju samem, daljinskega ogrevanja in hlajenja ali soproizvodnje. |
| --- | --- |

(b)

deležu energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja v stavbnem sektorju na nacionalni in regionalni ravni, vključno z informacijami o tem, ali obnovljiva energije prihaja iz naprav na kraju samem, daljinskega ogrevanja in hlajenja ali soproizvodnje.

Te informacije so zajete v akcijskih načrtih energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES.

7.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za usposabljanje več inštalaterjev in zagotavljanje višje ravni usposabljanja za vgrajevanje in vključevanje potrebne energetsko učinkovite tehnologije, ki uporablja obnovljive vire energije, tako da jim omogoči, da imajo osrednjo vlogo, ki jo imajo pri podpori izboljšanja energetske učinkovitosti stavb.

8.
     
  Komisija do leta 2010 ustvari spletno stran, kjer so naslednje informacije:

| (a) | najnovejša različica vsakega akcijskega načrta energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES; |
| --- | --- |

(a)

najnovejša različica vsakega akcijskega načrta energetske učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES;

| (b) | podrobnosti o trenutno veljavnih ukrepih na ravni Skupnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb, vključno z vsemi ustreznimi finančnimi in fiskalnimi instrumenti, o ustreznem izvajanju ali podrobnosti o kontaktih; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o trenutno veljavnih ukrepih na ravni Skupnosti za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb, vključno z vsemi ustreznimi finančnimi in fiskalnimi instrumenti, o ustreznem izvajanju ali podrobnosti o kontaktih;

| (c) | podrobnosti o nacionalnih akcijskih načrtih in trenutno veljavnih nacionalnih, regionalnih in lokalnih ukrepih v vsaki državi članici za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb, vključno z vsemi ustreznimi finančnimi ali fiskalnimi instrumenti, o ustreznem izvajanju ali podrobnosti o kontaktih; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o nacionalnih akcijskih načrtih in trenutno veljavnih nacionalnih, regionalnih in lokalnih ukrepih v vsaki državi članici za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb, vključno z vsemi ustreznimi finančnimi ali fiskalnimi instrumenti, o ustreznem izvajanju ali podrobnosti o kontaktih;

| (d) | primere najboljše prakse na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri izboljšanju energetske učinkovitosti stavb. |
| --- | --- |

(d)

primere najboljše prakse na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri izboljšanju energetske učinkovitosti stavb.

Informacije iz prvega pododstavka so v obliki, ki je lahko dostopna in razumljiva za najemnike, lastnike in podjetja iz vseh držav članic ter vse lokalne, regionalne in nacionalne organe. Ta oblika omogoča tem posameznikom in organizacijam lahek dostop do podpore, ki jim je na voljo, da izboljšajo energetsko učinkovitost stavb in da primerjajo podporne ukrepe med državami članicami.

Člen 21

Prilagoditev Priloge I glede na tehnični napredek

Komisija prilagodi točke 3 in 4 Priloge I tehničnemu napredku.

Navedeni ukrepi, oblikovani za spreminjanje nebistvenih elementov te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz
  člena 22(2)
  .

Člen 22

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 23

Sankcije

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah najpozneje do 31. decembra 2010 ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.
  Države članice pripravijo dokaze o učinkovitosti pravil o kaznih iz akcijskih načrtov o energetski učinkovitosti iz člena 14(2) Direktive 2006/32/ES
  .

Člen 24

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2010 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s Členi 2 do 18, 20 in 23 ter prilogama I in II te direktive. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice te dolocbe glede Členov 2, 3, 9, 11 do 13, 17, 18, 20 in 23 uporabljajo najpozneje od 31. decembra 2010.

Države članice te dolocbe glede Členov 4 do 8, 14 do 16 in 18 uporabljajo za stavbe, ki jih uporabljajo javni organi, in sicer najpozneje od 31. decembra 2010, ter za druge stavbe najpozneje od 31. januarja 2012.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključiti morajo tudi izjavo, da se sklicevanja na Direktivo, ki se razveljavi s to direktivo, v obstoječih zakonih, predpisih in upravnih določbah štejejo za sklicevanja na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in obliko izjave.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 25

Razveljavitev

Direktiva 2002/91/ES, kakor je spremenjena z Uredbo, navedeno v delu A iz Priloge III, se razveljavi z učinkom od 1. februarja 2012 brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje Direktive, določene v delu B iz Priloge III.

Sklicevanja na razveljavljeno Direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VI.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države clanice.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  Mnenje z dne 21. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

Mnenje z dne 21. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

(4)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

4

(5)  Glej del A Priloge VI.

5

Priloge VI

(6)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0038.

6

Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0038.

(7)  

  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

7

UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

(8)  

  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

8

UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(9)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

9

(10)  

  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

10

UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(11)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

11

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(12)  
  UL L ...

12

UL L ...

(13)  
  UL L ...

13

UL L ...

(14)  

  UL L 210, 31.7.2006, str 1.

14

UL L 210, 31.7.2006, str 1.

(15)  

  UL L 210, 31.7.2006, str 25.

15

UL L 210, 31.7.2006, str 25.

(16)  

  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

16

UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

Četrtek, 23. april 2009PRILOGA I

Splošen okvir za izračun energijske učinkovitosti stavb (naveden v členu 3)

| 1. | Energetska učinkovitost stavbe se določi na podlagi izračunane ali dejanske porabljene letne
  primarne
  energije za zadovoljevanje različnih potreb v zvezi z njeno običajno uporabo ter odraža energetske potrebe za ogrevanje in hlajenje (energija, ki je potrebna za preprečevanje prekomernega ogrevanja), da se vzdržuje predvidena temperatura stavbe.
  Poraba se, kadar je mogoče, izračuna glede na energijo, pridobljeno iz obnovljivih virov na kraju samem. |
| --- | --- |

1.

Energetska učinkovitost stavbe se določi na podlagi izračunane ali dejanske porabljene letne
  primarne
  energije za zadovoljevanje različnih potreb v zvezi z njeno običajno uporabo ter odraža energetske potrebe za ogrevanje in hlajenje (energija, ki je potrebna za preprečevanje prekomernega ogrevanja), da se vzdržuje predvidena temperatura stavbe.
  Poraba se, kadar je mogoče, izračuna glede na energijo, pridobljeno iz obnovljivih virov na kraju samem.

| 2. | Energetska učinkovitost stavbe se izrazi na pregleden način in vključuje tudi numerični ▐ porabo primarne energije,
  izražen v kWh/m2 na leto
  .
  Pri metodologiji za izračun energetske učinkovitosti stavb
  se uporabljajo
  evropski standardi
  in ustrezna zakonodaja Skupnosti, vključno z Direktivo 2009/28/ES
  .


  Pri izračunu energetske učinkovitosti pri porabi električne energije v posamezni stavbi se v količniku za pretvorbo iz končne v primarno energijo upošteva letno ponderirano povprečje ustrezne mešanice goriv za elektriko. |
| --- | --- |

2.

Energetska učinkovitost stavbe se izrazi na pregleden način in vključuje tudi numerični ▐ porabo primarne energije,
  izražen v kWh/m2 na leto
  .

Pri metodologiji za izračun energetske učinkovitosti stavb
  se uporabljajo
  evropski standardi
  in ustrezna zakonodaja Skupnosti, vključno z Direktivo 2009/28/ES
  .

Pri izračunu energetske učinkovitosti pri porabi električne energije v posamezni stavbi se v količniku za pretvorbo iz končne v primarno energijo upošteva letno ponderirano povprečje ustrezne mešanice goriv za elektriko.

| 3. | Metodologija se določi ob upoštevanju vsaj naslednjih parametrov:






  (a) | naslednjih dejanskih toplotnih značilnosti stavbe (vključno z njenimi notranjimi predelnimi stenami itd.):






  (i) | toplotna zmogljivost; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Metodologija se določi ob upoštevanju vsaj naslednjih parametrov:

(a)

naslednjih dejanskih toplotnih značilnosti stavbe (vključno z njenimi notranjimi predelnimi stenami itd.):

(i)

toplotna zmogljivost;

| (ii) | izolacija
  , ki se lahko doseže z materiali, ki najmanj prevajajo toploto
  ; |
| --- | --- |

(ii)

izolacija
  , ki se lahko doseže z materiali, ki najmanj prevajajo toploto
  ;

| (iii) | pasivno gretje; |
| --- | --- |

(iii)

pasivno gretje;

| (iv) | hladilni elementi in |
| --- | --- |

(iv)

hladilni elementi in

| (v) | toplotni mostovi; |
| --- | --- |

(v)

toplotni mostovi;

| (b) | ogrevalni sistem in oskrbo s toplo vodo, vključno z značilnostmi glede njune izolacije; |
| --- | --- |

(b)

ogrevalni sistem in oskrbo s toplo vodo, vključno z značilnostmi glede njune izolacije;

| (c) | klimatske naprave, vključno s hladilnimi sistemi; |
| --- | --- |

(c)

klimatske naprave, vključno s hladilnimi sistemi;

| (d) | naravno in mehansko prezračevanje, kar lahko vključuje tudi zračno tesnost; |
| --- | --- |

(d)

naravno in mehansko prezračevanje, kar lahko vključuje tudi zračno tesnost;

| (e) | vgrajene sisteme razsvetljave, pri zasnovi katerih so upoštevane ustrezne stopnje osvetlitve glede na funkcije posameznih prostorov, navzočnost ljudi, ustrezno osvetljenost z naravno svetlobo, prožno naravnavanje osvetljenosti, pri čemer se upoštevajo različne funkcije, in ali se sistem uporablja za stanovanjski ali nestanovanjski sekto; |
| --- | --- |

(e)

vgrajene sisteme razsvetljave, pri zasnovi katerih so upoštevane ustrezne stopnje osvetlitve glede na funkcije posameznih prostorov, navzočnost ljudi, ustrezno osvetljenost z naravno svetlobo, prožno naravnavanje osvetljenosti, pri čemer se upoštevajo različne funkcije, in ali se sistem uporablja za stanovanjski ali nestanovanjski sekto;

| (f) | zasnovo, položaj in orientacijo stavbe, vključno z zunanjo klimo; |
| --- | --- |

(f)

zasnovo, položaj in orientacijo stavbe, vključno z zunanjo klimo;

| (g) | pasivne solarne sisteme in zaščito pred soncem; |
| --- | --- |

(g)

pasivne solarne sisteme in zaščito pred soncem;

| (h) | notranje klimatske pogoje, vključno s projektirano notranjo klimo; |
| --- | --- |

(h)

notranje klimatske pogoje, vključno s projektirano notranjo klimo;

| (i) | notranja bremena. |
| --- | --- |

(i)

notranja bremena.

| 4. | Če je pomembno za ta izračun, se upošteva pozitiven vpliv naslednjih parametrov:






  (a) | lokalno izpostavljanje soncu aktivnih solarnih sistemov ter drugih ogrevalnih sistemov in sistemov za proizvodnjo električne energije na podlagi obnovljivih virov energije; |
| --- | --- | --- |

4.

Če je pomembno za ta izračun, se upošteva pozitiven vpliv naslednjih parametrov:

(a)

lokalno izpostavljanje soncu aktivnih solarnih sistemov ter drugih ogrevalnih sistemov in sistemov za proizvodnjo električne energije na podlagi obnovljivih virov energije;

| (b) | električne energije, proizvedene v soproizvodnji; |
| --- | --- |

(b)

električne energije, proizvedene v soproizvodnji;

| (c) | daljinskih ali skupinskih ogrevalnih in hladilnih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

daljinskih ali skupinskih ogrevalnih in hladilnih sistemov;

| (d) | naravne osvetlitve. |
| --- | --- |

(d)

naravne osvetlitve.

| 5. | Za ta izračun so stavbe ustrezno razvrščene v naslednje kategorije:






  (a) | enodružinske hiše raznih vrst; |
| --- | --- | --- |

5.

Za ta izračun so stavbe ustrezno razvrščene v naslednje kategorije:

(a)

enodružinske hiše raznih vrst;

| (b) | stanovanjski bloki; |
| --- | --- |

(b)

stanovanjski bloki;

| (c) | pisarne; |
| --- | --- |

(c)

pisarne;

| (d) | šole; |
| --- | --- |

(d)

šole;

| (e) | bolnišnice; |
| --- | --- |

(e)

bolnišnice;

| (f) | hoteli in restavracije; |
| --- | --- |

(f)

hoteli in restavracije;

| (g) | športni objekti; |
| --- | --- |

(g)

športni objekti;

| (h) | stavbe za ║ maloprodajo; |
| --- | --- |

(h)

stavbe za ║ maloprodajo;

| (i) | stavbe za veleprodajo in logistiko; |
| --- | --- |

(i)

stavbe za veleprodajo in logistiko;

| (j) | druge vrste stavb, ki so porabniki energije. |
| --- | --- |

(j)

druge vrste stavb, ki so porabniki energije.

Četrtek, 23. april 2009PRILOGA II

Neodvisni nadzorni sistemi za energetske izkaznice in poročila o pregledu

| 1. | Pristojni organi ali telesa, katerim pristojnosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov dodelijo pristojni organi, naključno izberejo vsaj 0,5 % vseh letno izdanih energetskih izkaznic
  vsakega strokovnjaka
  in jih preverijo.
  Če neodvisen strokovnjak izda le nekaj izkaznic, pristojni organi ali telesa naključno izberejo vsaj eno in jo preverijo.
  Preverjanje se izvede na eni od treh alternativnih ravni, navedenih spodaj, in vsaka raven preverjanja se izvede vsaj za statistično pomemben del izbranih izkaznic:






  (a) | preverjanje veljavnosti vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, ter rezultatov, navedenih v izkaznici; |
| --- | --- | --- |

1.

Pristojni organi ali telesa, katerim pristojnosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov dodelijo pristojni organi, naključno izberejo vsaj 0,5 % vseh letno izdanih energetskih izkaznic
  vsakega strokovnjaka
  in jih preverijo.
  Če neodvisen strokovnjak izda le nekaj izkaznic, pristojni organi ali telesa naključno izberejo vsaj eno in jo preverijo.
  Preverjanje se izvede na eni od treh alternativnih ravni, navedenih spodaj, in vsaka raven preverjanja se izvede vsaj za statistično pomemben del izbranih izkaznic:

(a)

preverjanje veljavnosti vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, ter rezultatov, navedenih v izkaznici;

| (b) | preverjanje vhodnih podatkov in rezultatov izkaznice, vključno z navedenimi priporočili; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje vhodnih podatkov in rezultatov izkaznice, vključno z navedenimi priporočili;

| (c) | popolno preverjanje vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, rezultatov, navedenih v izkaznici, vključno z navedenimi priporočili, in obiski stavb na kraju samem, da bi se preverilo ujemanje med specifikacijami, navedenimi v energetski izkaznici, in certificirano stavbo. |
| --- | --- |

(c)

popolno preverjanje vhodnih podatkov o stavbi, ki so uporabljeni za izdajo energetske izkaznice, rezultatov, navedenih v izkaznici, vključno z navedenimi priporočili, in obiski stavb na kraju samem, da bi se preverilo ujemanje med specifikacijami, navedenimi v energetski izkaznici, in certificirano stavbo.

| 2. | Če se pri pregledih pokaže neskladnost, pristojni organi naključno izberejo še pet izkaznic istega strokovnjaka in jih preverijo. Če se pri tem preverjanju ugotovi neskladnost, pristojni organi oziroma telesa proti strokovnjaku uvedejo sankcije; najhujše kršitve se lahko kaznujejo z odvzemom strokovnjakove akreditacije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pristojni organi ali telesa, katerim pristojnosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov dodelijo pristojni organi, naključno izberejo vsaj 0,1 % vseh letno izdanih poročil o pregledu
  vsakega strokovnjaka
  in jih preverijo.
  Če neodvisen strokovnjak izda le nekaj poročil, pristojni organi ali telesa naključno izberejo vsaj enega in ga preverijo.
  Preverjanje se izvede na eni od treh alternativnih ravni, navedenih spodaj, in vsaka raven preverjanja se izvede vsaj za statistično pomemben del poročil o pregledu:






  (a) | preverjanje veljavnosti vhodnih podatkov o pregledanem tehničnem stavbnem sistemu, ki so uporabljeni za izdajo poročila o pregledu, ter rezultatov, navedenih v poročilu o pregledu; |
| --- | --- | --- |

3.

Pristojni organi ali telesa, katerim pristojnosti za izvajanje neodvisnih nadzornih sistemov dodelijo pristojni organi, naključno izberejo vsaj 0,1 % vseh letno izdanih poročil o pregledu
  vsakega strokovnjaka
  in jih preverijo.
  Če neodvisen strokovnjak izda le nekaj poročil, pristojni organi ali telesa naključno izberejo vsaj enega in ga preverijo.
  Preverjanje se izvede na eni od treh alternativnih ravni, navedenih spodaj, in vsaka raven preverjanja se izvede vsaj za statistično pomemben del poročil o pregledu:

(a)

preverjanje veljavnosti vhodnih podatkov o pregledanem tehničnem stavbnem sistemu, ki so uporabljeni za izdajo poročila o pregledu, ter rezultatov, navedenih v poročilu o pregledu;

| (b) | preverjanje vhodnih podatkov in rezultatov poročila o pregledu, vključno z navedenimi priporočili; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje vhodnih podatkov in rezultatov poročila o pregledu, vključno z navedenimi priporočili;

| (c) | popolno preverjanje vhodnih podatkov o pregledanem tehničnem stavbnem sistemu, ki so uporabljeni za izdajo poročila o pregledu, ter rezultatov, navedenih v poročilu o pregledu, vključno z navedenimi priporočili ter obiskom stavbe na kraju samem, da bi se preverilo ujemanje med specifikacijami, navedenimi v poročilu o pregledu, ter tehničnim stavbnim sistemom. |
| --- | --- |

(c)

popolno preverjanje vhodnih podatkov o pregledanem tehničnem stavbnem sistemu, ki so uporabljeni za izdajo poročila o pregledu, ter rezultatov, navedenih v poročilu o pregledu, vključno z navedenimi priporočili ter obiskom stavbe na kraju samem, da bi se preverilo ujemanje med specifikacijami, navedenimi v poročilu o pregledu, ter tehničnim stavbnim sistemom.

| 4. | Če se pri pregledih pokaže neskladnost, pristojni organi naključno izberejo še pet poročil istega strokovnjaka in jih preverijo. Če se pri tem preverjanju ugotovi neskladnost, pristojni organi oziroma telesa proti strokovnjaku uvedejo sankcije; najhujše kršitve se lahko kaznujejo z odvzemom strokovnjakove akreditacije. |
| --- | --- |

4.

Četrtek, 23. april 2009PRILOGA III

Del A

Razveljavljena direktiva in njene zaporedne spremembe

(iz člena 25)

| Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 1, 4.1.2003, str. 65). | |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta
  (
  UL L 311, 21.11.2008, str. 1.) | samo točka 9.9 Priloge |

Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 1, 4.1.2003, str. 65).

Uredba (ES) št. 1137/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta

(
  UL L 311, 21.11.2008, str. 1.)

samo točka 9.9 Priloge

Del B

Roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje

(iz člena 25)

| Direktiva | Roki za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/ES | 4. januar 2006 | 4. januar 2009, samo glede členov 7, 8 in 9 |

Direktiva

Roki za prenos

Datum začetka uporabe

2002/91/ES

4. januar 2006

4. januar 2009, samo glede členov 7, 8 in 9

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA IV

Načela enotne metodologije za izračun stroškovno optimalnih ravni

Komisija pri določanju enotne metodologije za izračun stroškovno optimalnih ravni upošteva vsaj naslednja načela:

| — | opredelijo se referenčne stavbe z značilno in tipično funkcionalnostjo in geografsko lokacijo, vključno z notranjimi in zunanjimi klimatskimi pogoji. Te stavbe so tako nove kot že obstoječe stanovanjske kot nestanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

—

opredelijo se referenčne stavbe z značilno in tipično funkcionalnostjo in geografsko lokacijo, vključno z notranjimi in zunanjimi klimatskimi pogoji. Te stavbe so tako nove kot že obstoječe stanovanjske kot nestanovanjske stavbe;

| — | opredelijo se svežnji tehničnih ukrepov (na primer izolacija ovoja ali delov ovoja stavbe ali energetsko učinkoviti tehnični stavbni sistemi) za energetsko učinkovitost in oskrbo z energijo, ki jih je treba oceniti; |
| --- | --- |

—

opredelijo se svežnji tehničnih ukrepov (na primer izolacija ovoja ali delov ovoja stavbe ali energetsko učinkoviti tehnični stavbni sistemi) za energetsko učinkovitost in oskrbo z energijo, ki jih je treba oceniti;

| — | opredelijo se celotni svežnji tehničnih ukrepov za postavitev stavb, katerih neto poraba energije je enaka nič; |
| --- | --- |

—

opredelijo se celotni svežnji tehničnih ukrepov za postavitev stavb, katerih neto poraba energije je enaka nič;

| — | ocenijo se potrebe energije za ogrevanje in hlajenje, dobavljena energija, porabljena primarna energija in emisije CO2 v referenčnih stavbah (vključno z uporabljenimi opredeljenimi svežnji tehničnih ukrepov); |
| --- | --- |

—

ocenijo se potrebe energije za ogrevanje in hlajenje, dobavljena energija, porabljena primarna energija in emisije CO2 v referenčnih stavbah (vključno z uporabljenimi opredeljenimi svežnji tehničnih ukrepov);

| — | ocenijo se pripadajoči stroški, povezani z energetskimi naložbami, stroški energije in drugi tekoči stroški svežnjev tehničnih ukrepov, uporabljenih v referenčnih stavbah z družbenega vidika ter z vidika lastnika nepremičnine ali vlagatelja; |
| --- | --- |

—

ocenijo se pripadajoči stroški, povezani z energetskimi naložbami, stroški energije in drugi tekoči stroški svežnjev tehničnih ukrepov, uporabljenih v referenčnih stavbah z družbenega vidika ter z vidika lastnika nepremičnine ali vlagatelja;

| — | regionalni in lokalni stroški dela in materiala; |
| --- | --- |

—

regionalni in lokalni stroški dela in materiala;

Stroškovna učinkovitost različnih stopenj zahtev glede minimalne energetske učinkovitosti se oceni z izračunom stroškov življenjskega cikla stavb na podlagi svežnjev tehničnih ukrepov, uporabljenih za referenčne stavbe, in z njihovo določitvijo glede na energetsko učinkovitost in emisije CO2.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA V

Finančni instrumenti za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb

Brez poseganja v nacionalno zakonodajo države članice izvajajo vsaj dva finančna instrumenta s tega seznama:

| (a) | znižanje DDV za prihranek energije, visoko energetsko učinkovitost ter za blago in storitve, ki uporabljajo energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(a)

znižanje DDV za prihranek energije, visoko energetsko učinkovitost ter za blago in storitve, ki uporabljajo energijo iz obnovljivih virov;

| (b) | druge davčne olajšave za blago in storitve, s katerimi se prihrani energija, ali energetsko učinkovite stavbe, vključno z davkom na prihodek ali davkom na lastnino; |
| --- | --- |

(b)

druge davčne olajšave za blago in storitve, s katerimi se prihrani energija, ali energetsko učinkovite stavbe, vključno z davkom na prihodek ali davkom na lastnino;

| (c) | neposredne subvencije; |
| --- | --- |

(c)

neposredne subvencije;

| (d) | sistem subvencioniranih posojil ali posojil z nizko obrestno mero; |
| --- | --- |

(d)

sistem subvencioniranih posojil ali posojil z nizko obrestno mero;

| (e) | nepovratna sredstva; |
| --- | --- |

(e)

nepovratna sredstva;

| (f) | sistemi za posojilna jamstva; |
| --- | --- |

(f)

sistemi za posojilna jamstva;

| (g) | zahteve ali sporazumi z dobavitelji energije, da ponudijo finančno pomoč vsem kategorijam potrošnikov. |
| --- | --- |

(g)

zahteve ali sporazumi z dobavitelji energije, da ponudijo finančno pomoč vsem kategorijam potrošnikov.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA VI

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2002/91/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, uvodno besedilo | Člen 2, uvodno besedilo |
| Člen 2, točka 1 | Člen 2, točka 1 |
| - | Člen 2, točka 5 |
| Člen 2, točka 2 | Člen 2, točka 6 in Priloga I |
| - | Člen 2, točke 7, 9, 11 in 12 |
| Člen 2, točka 3 | Člen 2, točka 13 |
| Člen 2, točka 4 | Člen 2, točka 14 |
| - | Člen 2, točka 15 |
| Člen 2, točka 5 | Člen 2, točka 16 |
| Člen 2, točka 6 | Člen 2, točka 17 |
| Člen 2, točka 7 | Člen 2, točka 18 |
| Člen 2, točka 8 | Člen 2, točka 19 |
| Člen 3 | Člen 20 in Priloga I |
| Člen 4 ║ (1) | Člen 4 ║ (1) |
| Člen 4 ║ (2) | - |
| Člen 4 ║ (3) | Člen 4 ║ (2) |
| - | Člen 4 ║ (3) |
| - | Člen 4 ║ (4) |
| - | Člen 5 |
| Člen 5 | Člen 6 ║ (1) |
| - | ▐ |
| Člen 6 | Člen 7 |
| - | Člen 8 |
| - | Člen 9 |
| Člen 7 ║ (1) | Člen 11(7), člen 12(1), (2), (3), (4) in (6) |
| Člen 7 ║ (2) | Člen 11 ║ (1) in (2) |
| Člen 7 ║ (3) | Člen 13 |
| - | Člen 12(4), (7) in (8) |
| Člen 8, uvodno besedilo | Člen 14, uvodno besedilo |
| Člen 8, točka (a) | Člen 14 ║ (1) in (3 ) |
| - | Člen 14 ║ (2) |
| Člen 8, točka (b) | Člen 14 ║ (4) |
| Člen 9 | Člen 15 ║ (1) |
| - | Člen 15 ║ (2) |
| - | Člen 16 |
| Člen 10 | Člen 17 |
| - | Člen 18 |
| Člen 11, uvodno besedilo | Člen 19, uvodno besedilo |
| Člen 11, točka (a) | - |
| - | Člen 19, točka (a) |
| Člen 11, točka (b) | Člen 19, točka (b) |
| Člen 12 | Člen 20 |
| Člen 13 | Člen 21 |
| Člen 14 ║ (1) | Člen 22 ║ (1) |
| Člen 14║(2) | Člen 21, točka 2 |
| ║ | ║ |
| - | Člen 23 |
| Člen 15 ║ (1) | Člen 24 ║ (1) in (2) |
| Člen 15 ║ (2) | - |
| - | Člen 25 |
| Člen 16 | Člen 26 |
| Člen 17 | Člen 27 |
| Priloga | Priloga I |
| - | Priloge II do VI |

Direktiva 2002/91/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 2, točka 1

Člen 2, točka 1

-

Člen 2, točka 5

Člen 2, točka 2

Člen 2, točka 6 in Priloga I

-

Člen 2, točke 7, 9, 11 in 12

Člen 2, točka 3

Člen 2, točka 13

Člen 2, točka 4

Člen 2, točka 14

-

Člen 2, točka 15

Člen 2, točka 5

Člen 2, točka 16

Člen 2, točka 6

Člen 2, točka 17

Člen 2, točka 7

Člen 2, točka 18

Člen 2, točka 8

Člen 2, točka 19

Člen 3

Člen 20 in Priloga I

Člen 4 ║ (1)

Člen 4 ║ (1)

Člen 4 ║ (2)

-

Člen 4 ║ (3)

Člen 4 ║ (2)

-

Člen 4 ║ (3)

-

Člen 4 ║ (4)

-

Člen 5

Člen 5

Člen 6 ║ (1)

-

▐

Člen 6

Člen 7

-

Člen 8

-

Člen 9

Člen 7 ║ (1)

Člen 11(7), člen 12(1), (2), (3), (4) in (6)

Člen 7 ║ (2)

Člen 11 ║ (1) in (2)

Člen 7 ║ (3)

Člen 13

-

Člen 12(4), (7) in (8)

Člen 8, uvodno besedilo

Člen 14, uvodno besedilo

Člen 8, točka (a)

Člen 14 ║ (1) in (3 )

-

Člen 14 ║ (2)

Člen 8, točka (b)

Člen 14 ║ (4)

Člen 9

Člen 15 ║ (1)

-

Člen 15 ║ (2)

-

Člen 16

Člen 10

Člen 17

-

Člen 18

Člen 11, uvodno besedilo

Člen 19, uvodno besedilo

Člen 11, točka (a)

-

-

Člen 19, točka (a)

Člen 11, točka (b)

Člen 19, točka (b)

Člen 12

Člen 20

Člen 13

Člen 21

Člen 14 ║ (1)

Člen 22 ║ (1)

Člen 14║(2)

Člen 21, točka 2

║

║

-

Člen 23

Člen 15 ║ (1)

Člen 24 ║ (1) in (2)

Člen 15 ║ (2)

-

-

Člen 25

Člen 16

Člen 26

Člen 17

Člen 27

Priloga

Priloga I

-

Priloge II do VI

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/292

---

Četrtek, 23. aprila 2009Bonitetne agencije ***I

P6_TA(2009)0279

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah (KOM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

2010/C 184 E/66

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0704),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0397/2008),

ob upoštevanju zaveze, ki jo je predstavnik Sveta podal v pismu z dne 23. aprila 2009, da bo sprejet predlog, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0191/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0217

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. ...)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/293

---

Četrtek, 23. aprila 2009Pravice potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ***I

P6_TA(2009)0280

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

2010/C 184 E/67

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0816),

ob upoštevanju členov 251(2), 71(1) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0476/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0209/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0246

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 71(1) in 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dejavnost Skupnosti na področju pomorskega prometa bi morala biti med drugim usmerjena v zagotavljanje visoke ravni varstva potnikov, ki je primerljiva z drugimi načini prevoza. Poleg tega bi bilo treba v celoti upoštevati zahteve varstva potrošnikov ║. |
| --- | --- |

(1)

Dejavnost Skupnosti na področju pomorskega prometa bi morala biti med drugim usmerjena v zagotavljanje visoke ravni varstva potnikov, ki je primerljiva z drugimi načini prevoza. Poleg tega bi bilo treba v celoti upoštevati zahteve varstva potrošnikov ║.

| (2) | Ker je potnik v pomorskem prometu šibkejša stranka v pogodbi o prevozu, bi bilo treba pravice potnikov varovati ne glede na njihovo narodnost ali kraj stalnega prebivališča v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ker je potnik v pomorskem prometu šibkejša stranka v pogodbi o prevozu, bi bilo treba pravice potnikov varovati ne glede na njihovo narodnost ali kraj stalnega prebivališča v Skupnosti.

| (3) | Enotni trg storitev za potnike po morju in celinskih plovnih poteh bi moral zagotavljati ugodnosti vsem državljanom na splošno. Zato bi morali imeti invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo, ki je posledica invalidnosti, starosti ali drugih dejavnikov, možnosti, primerljive z možnostmi drugih državljanov, uporabe storitev komercialnega pomorskega potniškega prevoza║. Invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo imajo enake pravice do prostega pretoka, svobodnega odločanja in nediskriminacije kot vsi drugi državljani. |
| --- | --- |

(3)

Enotni trg storitev za potnike po morju in celinskih plovnih poteh bi moral zagotavljati ugodnosti vsem državljanom na splošno. Zato bi morali imeti invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo, ki je posledica invalidnosti, starosti ali drugih dejavnikov, možnosti, primerljive z možnostmi drugih državljanov, uporabe storitev komercialnega pomorskega potniškega prevoza║. Invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo imajo enake pravice do prostega pretoka, svobodnega odločanja in nediskriminacije kot vsi drugi državljani.

| (4) | Glede na člen 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter z namenom, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo možnosti prevoza po morju in celinskih plovnih poteh, primerljive možnostim drugih državljanov, bi bilo treba določiti pravila o nediskriminaciji in pomoči med potovanjem. Te osebe bi bilo torej treba sprejeti in se jim ne bi smelo zavrniti prevoza na podlagi invalidnosti ali omejene mobilnosti ▐. Zagotoviti bi jim bilo treba pravico do pomoči v pristaniščih in pri vkrcanju/izkrcanju, če to ne poteka v pristanišču, ter na krovu potniških ladij. Za doseganje socialne vključenosti bi morale zadevne osebe prejemati pomoč brezplačno. Prevozniki bi morali določiti pravila o dostopnosti, po možnosti z uporabo evropskega sistema standardizacije. |
| --- | --- |

(4)

Glede na člen 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter z namenom, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo možnosti prevoza po morju in celinskih plovnih poteh, primerljive možnostim drugih državljanov, bi bilo treba določiti pravila o nediskriminaciji in pomoči med potovanjem. Te osebe bi bilo torej treba sprejeti in se jim ne bi smelo zavrniti prevoza na podlagi invalidnosti ali omejene mobilnosti ▐. Zagotoviti bi jim bilo treba pravico do pomoči v pristaniščih in pri vkrcanju/izkrcanju, če to ne poteka v pristanišču, ter na krovu potniških ladij. Za doseganje socialne vključenosti bi morale zadevne osebe prejemati pomoč brezplačno. Prevozniki bi morali določiti pravila o dostopnosti, po možnosti z uporabo evropskega sistema standardizacije.

| (5) | Pri odločitvah glede načrta novih pristanišč in terminalov ter pri velikih prenovah morajo upravni organi pristanišč, ki jih bodo upravljali, upoštevati potrebe invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo ▐. Podobno morajo take potrebe upoštevati prevozniki ▐ pri odločitvah o načrtu novih in prenovljenih potniških ladij v skladu z Direktivo Sveta 98/18/ES z dne 17. marca 1998 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (4). |
| --- | --- |

(5)

Pri odločitvah glede načrta novih pristanišč in terminalov ter pri velikih prenovah morajo upravni organi pristanišč, ki jih bodo upravljali, upoštevati potrebe invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo ▐. Podobno morajo take potrebe upoštevati prevozniki ▐ pri odločitvah o načrtu novih in prenovljenih potniških ladij v skladu z Direktivo Sveta 98/18/ES z dne 17. marca 1998 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (4).

| (6) | Pomoč v pristaniščih, ki so na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba, mora med drugim omogočiti invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo gibanje od določene točke prihoda v pristanišče do potniške ladje ter od potniške ladje do določene točke odhoda iz pristanišča, vključno z vkrcanjem in izkrcanjem. |
| --- | --- |

(6)

Pomoč v pristaniščih, ki so na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba, mora med drugim omogočiti invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo gibanje od določene točke prihoda v pristanišče do potniške ladje ter od potniške ladje do določene točke odhoda iz pristanišča, vključno z vkrcanjem in izkrcanjem.

| (7) | Pomoč bi morala biti financirana na takšen način, da se breme pravično porazdeli med vse potnike, ki uporabljajo prevoz, da bi se izognili odklanjanju prevoza invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo. Najučinkovitejši način financiranja pomoči je, da se stroški zaračunajo vsakemu potniku, ki uporablja prevoz, kar je vključeno v osnovno ceno vozovnice. Stroške bi bilo treba sprejeti in uporabiti v popolnoma pregledni obliki. |
| --- | --- |

(7)

Pomoč bi morala biti financirana na takšen način, da se breme pravično porazdeli med vse potnike, ki uporabljajo prevoz, da bi se izognili odklanjanju prevoza invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo. Najučinkovitejši način financiranja pomoči je, da se stroški zaračunajo vsakemu potniku, ki uporablja prevoz, kar je vključeno v osnovno ceno vozovnice. Stroške bi bilo treba sprejeti in uporabiti v popolnoma pregledni obliki.

| (8) | Pri organizaciji zagotavljanja pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo ter pri usposabljanju svojega osebja morajo prevozniki ravnati v skladu s priporočilom Mednarodne pomorske organizacije o načrtovanju in delovanju potniških ladij, tako da ustrezajo potrebam starejših in invalidov (5). |
| --- | --- |

(8)

Pri organizaciji zagotavljanja pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo ter pri usposabljanju svojega osebja morajo prevozniki ravnati v skladu s priporočilom Mednarodne pomorske organizacije o načrtovanju in delovanju potniških ladij, tako da ustrezajo potrebam starejših in invalidov (5).

| (9) | Določbe v zvezi z vkrcavanjem invalidov ali oseb z omejeno mobilnostjo ne bi smele posegati v splošna pravila, ki se uporabljajo pri vkrcavanju potnikov, kot jih določajo veljavni mednarodni ali nacionalni predpisi ali zakonodaja Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Določbe v zvezi z vkrcavanjem invalidov ali oseb z omejeno mobilnostjo ne bi smele posegati v splošna pravila, ki se uporabljajo pri vkrcavanju potnikov, kot jih določajo veljavni mednarodni ali nacionalni predpisi ali zakonodaja Skupnosti.

| (10) | Potnike je treba ustrezno obvestiti v primeru odpovedi ali zamude katere koli storitve. Ta informacija mora pomagati potnikom, da ustrezno ukrepajo ter da pridobijo informacije o nadomestnih povezavah, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Potnike je treba ustrezno obvestiti v primeru odpovedi ali zamude katere koli storitve. Ta informacija mora pomagati potnikom, da ustrezno ukrepajo ter da pridobijo informacije o nadomestnih povezavah, če je to potrebno.

| (11) | Zmanjšati je treba nevšečnosti, ki jih imajo potniki zaradi odpovedi potovanj ali dolgih zamud. Zato je treba za potnike ustrezno poskrbeti, pri čemer jim je treba omogočiti odpoved vozovnice in povračilo zanjo ali jim pod zadovoljivimi pogoji zagotoviti preusmeritev poti potovanja. |
| --- | --- |

(11)

Zmanjšati je treba nevšečnosti, ki jih imajo potniki zaradi odpovedi potovanj ali dolgih zamud. Zato je treba za potnike ustrezno poskrbeti, pri čemer jim je treba omogočiti odpoved vozovnice in povračilo zanjo ali jim pod zadovoljivimi pogoji zagotoviti preusmeritev poti potovanja.

| (12) | Prevozniki morajo zagotoviti plačilo odškodnine potnikom v primeru zamude ali odpovedi storitve na podlagi deleža cene vozovnice, razen v primeru izredne zamude ali odpovedi, ki je ne bi mogli preprečiti niti, če bi sprejeli vse razumne ukrepe. |
| --- | --- |

(12)

Prevozniki morajo zagotoviti plačilo odškodnine potnikom v primeru zamude ali odpovedi storitve na podlagi deleža cene vozovnice, razen v primeru izredne zamude ali odpovedi, ki je ne bi mogli preprečiti niti, če bi sprejeli vse razumne ukrepe.

| (13) | Prevozniki morajo sodelovati, da bi sprejeli ureditve na nacionalni ali evropski ravni za izboljšanje varstva in pomoči, ki se zagotavlja potnikom v primeru prekinitve potovanja, zlasti ob dolgih zamudah. |
| --- | --- |

(13)

Prevozniki morajo sodelovati, da bi sprejeli ureditve na nacionalni ali evropski ravni za izboljšanje varstva in pomoči, ki se zagotavlja potnikom v primeru prekinitve potovanja, zlasti ob dolgih zamudah.

| (14) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice potnikov iz Direktive Sveta 90/314/EGS o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (6). Ko se izlet odpove zaradi razlogov, ki niso povezani z odpovedjo storitev pomorskega prometa, se ta uredba ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice potnikov iz Direktive Sveta 90/314/EGS o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (6). Ko se izlet odpove zaradi razlogov, ki niso povezani z odpovedjo storitev pomorskega prometa, se ta uredba ne bi smela uporabljati.

| (15) | Potnike je treba v celoti obveščati o njihovih pravicah v skladu s to uredbo, da jih lahko učinkovito uveljavljajo. Pravice potnikov po morju in celinskih plovnih poteh morajo vključevati prejem informacij o storitvah pred in med potovanjem. Vse bistvene informacije, ki so zagotovljene potnikom po morju in celinskih plovnih poteh, je treba zagotoviti tudi v ▐ oblikah, ki so dostopne invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(15)

Potnike je treba v celoti obveščati o njihovih pravicah v skladu s to uredbo, da jih lahko učinkovito uveljavljajo. Pravice potnikov po morju in celinskih plovnih poteh morajo vključevati prejem informacij o storitvah pred in med potovanjem. Vse bistvene informacije, ki so zagotovljene potnikom po morju in celinskih plovnih poteh, je treba zagotoviti tudi v ▐ oblikah, ki so dostopne invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo.

| (16) | Države članice bi morale nadzorovati in zagotavljati delovanje v skladu s to uredbo ter imenovati ustrezen organ, ki bo izvajal te naloge. Ta nadzor ne vpliva na pravice potnikov, da zahtevajo odškodnino na sodišču v skladu z nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale nadzorovati in zagotavljati delovanje v skladu s to uredbo ter imenovati ustrezen organ, ki bo izvajal te naloge. Ta nadzor ne vpliva na pravice potnikov, da zahtevajo odškodnino na sodišču v skladu z nacionalno zakonodajo.

| (17) | Potnikom bi bilo treba omogočiti uveljavljanje njihovih pravic z ustreznim pritožbenim postopkom, ki ga izvajajo prevozniki, ali z vložitvijo pritožb pri organu ▐, ki
  ga
  v ta namen imenuje zadevna država članica. |
| --- | --- |

(17)

Potnikom bi bilo treba omogočiti uveljavljanje njihovih pravic z ustreznim pritožbenim postopkom, ki ga izvajajo prevozniki, ali z vložitvijo pritožb pri organu ▐, ki
  ga
  v ta namen imenuje zadevna država članica.

| (18) | Pritožbe v zvezi s pomočjo v pristanišču ali pri vkrcanju/izkrcanju se morajo predložiti organu ▐, ki
  ga
  država članica, v kateri se nahaja zadevno pristanišče, imenuje za izvajanje te uredbe. Pritožbe v zvezi s pomočjo prevoznika na morju se morajo predložiti organu ▐, ki
  ga
  država članica, ki je prevozniku izdala dovoljenje za poslovanje, imenuje za izvajanje te uredbe. Organ, imenovan za izvajanje te uredbe, je pristojen za preiskovanje posameznih pritožb in pospešitev sodne poravnave sporov. |
| --- | --- |

(18)

Pritožbe v zvezi s pomočjo v pristanišču ali pri vkrcanju/izkrcanju se morajo predložiti organu ▐, ki
  ga
  država članica, v kateri se nahaja zadevno pristanišče, imenuje za izvajanje te uredbe. Pritožbe v zvezi s pomočjo prevoznika na morju se morajo predložiti organu ▐, ki
  ga
  država članica, ki je prevozniku izdala dovoljenje za poslovanje, imenuje za izvajanje te uredbe. Organ, imenovan za izvajanje te uredbe, je pristojen za preiskovanje posameznih pritožb in pospešitev sodne poravnave sporov.

| (19) | Komisija bi morala na mestih, kjer potniki prehajajo s kopenskega na morski prevoz ali prevoz po celinskih plovnih poteh, predlagati jasna pravila o pravicah potnikov v zvezi z odgovornostjo, dostopnostjo, pravicami invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala na mestih, kjer potniki prehajajo s kopenskega na morski prevoz ali prevoz po celinskih plovnih poteh, predlagati jasna pravila o pravicah potnikov v zvezi z odgovornostjo, dostopnostjo, pravicami invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo.

| (20) | Države članice bi morale določiti kazni za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni, ki lahko vključujejo naročilo plačila odškodnine zadevnem potniku, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(20)

Države članice bi morale določiti kazni za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo izvajanje. Kazni, ki lahko vključujejo naročilo plačila odškodnine zadevnem potniku, bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (21) | Ker države članice ne morejo učinkovito doseči ciljev te uredbe, in sicer da se zagotovi visoka in enakovredna raven varstva in pomoči potnikom v državah članicah ter da gospodarski subjekti delujejo v skladu z usklajenimi pogoji na enotnem trgu, in ker se zaradi ║obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena║ ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je nujno potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(21)

Ker države članice ne morejo učinkovito doseči ciljev te uredbe, in sicer da se zagotovi visoka in enakovredna raven varstva in pomoči potnikom v državah članicah ter da gospodarski subjekti delujejo v skladu z usklajenimi pogoji na enotnem trgu, in ker se zaradi ║obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena║ ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je nujno potrebno za dosego teh ciljev.

| (22) | Glede na potrebo po uporabi kombiniranega prevoza bi bilo v primeru nove zakonodajne pobude o pravicah potnikov smiselno sprejeti horizontalni zakonodajni pristop, ki bi zajemal vse načine prevoza. |
| --- | --- |

(22)

Glede na potrebo po uporabi kombiniranega prevoza bi bilo v primeru nove zakonodajne pobude o pravicah potnikov smiselno sprejeti horizontalni zakonodajni pristop, ki bi zajemal vse načine prevoza.

| (23) | Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (7). To uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(23)

Izvajanje te uredbe bi moralo temeljiti na Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) (7). To uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (24) | Direktiva ║95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8)
  bi se morala dosledno izvajati, zato da se potnikom po morju in celinskih plovnih poteh zagotovi spoštovanje zasebnosti ter zagotovi, da se zahtevane informacije uporabijo le za izpolnjevanje obveznosti pomoči iz te uredbe ter se ne uporabljajo v škodo potnikov. |
| --- | --- |

(24)

Direktiva ║95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8)
  bi se morala dosledno izvajati, zato da se potnikom po morju in celinskih plovnih poteh zagotovi spoštovanje zasebnosti ter zagotovi, da se zahtevane informacije uporabijo le za izpolnjevanje obveznosti pomoči iz te uredbe ter se ne uporabljajo v škodo potnikov.

| (25) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(25)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila glede:

| (1) | nediskriminacije med potniki v zvezi s pogoji prevoza, ki jih zagotavljajo prevozniki; |
| --- | --- |

(1)

nediskriminacije med potniki v zvezi s pogoji prevoza, ki jih zagotavljajo prevozniki;

| (2) | nediskriminacije ter obvezne pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

(2)

nediskriminacije ter obvezne pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo;

| (3) | obveznosti prevoznikov do potnikov v primeru odpovedi ali zamude potovanja; |
| --- | --- |

(3)

obveznosti prevoznikov do potnikov v primeru odpovedi ali zamude potovanja;

| (4) | minimalnih informacij, ki jih je treba zagotoviti potnikom; |
| --- | --- |

(4)

minimalnih informacij, ki jih je treba zagotoviti potnikom;

| (5) | obravnavanja pritožb; |
| --- | --- |

(5)

obravnavanja pritožb;

| (6) | uveljavljanja pravic potnikov. |
| --- | --- |

(6)

uveljavljanja pravic potnikov.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za
  komercialni prevoz potnikov
  po morju in celinskih plovnih poteh
  s potniško ladjo
  , vključno s križarjenji, med pristanišči ali v pristaniščih ali kjer koli na mestu izkrcanja/vkrcanja, ki se nahaja na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba.

2.   Države članice lahko izvzamejo storitve, vključene v pogodbe za opravljanje storitev po javnem naročilu, če te pogodbe zagotavljajo raven pravic potnikov, ki je primerljiva z ravnjo iz te uredbe.

3.
     
  Države članice lahko iz izvajanja določb uredbe izvzamejo storitve mestnega in primestnega prometa, če lahko zagotovijo, da bodo cilji uredbe doseženi z regulativnimi ukrepi, in če zajamčijo, da bo raven pravic potnikov primerljiva z ravnjo, zahtevano v tej uredbi.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „invalid“ ali „oseba z omejeno mobilnostjo“ pomeni katero koli osebo, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), duševne
  ali psihosocialne
  prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti ter katere položaj zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

(a)

„invalid“ ali „oseba z omejeno mobilnostjo“ pomeni katero koli osebo, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), duševne
  ali psihosocialne
  prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti ter katere položaj zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam;

| (b) | „odpoved“ pomeni neizvedbo predhodno načrtovane storitve, za katero je bila opravljena vsaj ena rezervacija; |
| --- | --- |

(b)

„odpoved“ pomeni neizvedbo predhodno načrtovane storitve, za katero je bila opravljena vsaj ena rezervacija;

| (c) | „zamuda“ pomeni razliko med načrtovanim odhodom ali prihodom potnika v skladu z objavljenim voznim redom in dejanskim ali pričakovanim odhodom ali prihodom potnika; |
| --- | --- |

(c)

„zamuda“ pomeni razliko med načrtovanim odhodom ali prihodom potnika v skladu z objavljenim voznim redom in dejanskim ali pričakovanim odhodom ali prihodom potnika;

| (d) | „prevoznik“ pomeni osebo, ki je sklenila prevozno pogodbo ali je bila le-ta sklenjena v njenem imenu, ali dejanskega prevoznika ne glede na to, ali prevoz dejansko opravi ta oseba ali dejanski prevoznik, ki ni organizator potovanja; |
| --- | --- |

(d)

„prevoznik“ pomeni osebo, ki je sklenila prevozno pogodbo ali je bila le-ta sklenjena v njenem imenu, ali dejanskega prevoznika ne glede na to, ali prevoz dejansko opravi ta oseba ali dejanski prevoznik, ki ni organizator potovanja;

| (e) | „storitev komercialnega potniškega pomorskega prevoza“ pomeni storitev potniškega pomorskega prometa, ki jo opravi prevoznik z redno ali posebno vožnjo, ki se ponudi širši javnosti proti plačilu kot samostojna vožnja ali kot del paketnega potovanja; |
| --- | --- |

(e)

„storitev komercialnega potniškega pomorskega prevoza“ pomeni storitev potniškega pomorskega prometa, ki jo opravi prevoznik z redno ali posebno vožnjo, ki se ponudi širši javnosti proti plačilu kot samostojna vožnja ali kot del paketnega potovanja;

| (f) | „dejanski prevoznik“ pomeni osebo, ki ni prevoznik in je lahko organizator potovanja, ki dejansko opravi celoten prevoz ali del prevoza; |
| --- | --- |

(f)

„dejanski prevoznik“ pomeni osebo, ki ni prevoznik in je lahko organizator potovanja, ki dejansko opravi celoten prevoz ali del prevoza;

| (g) | „pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, na katerem so opravljene izboljšave in oprema, ki predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga prek notranjega prometa ter vkrcanje in izkrcanje potnikov na potniških ladjah; |
| --- | --- |

(g)

„pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, na katerem so opravljene izboljšave in oprema, ki predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga prek notranjega prometa ter vkrcanje in izkrcanje potnikov na potniških ladjah;

| (h) | „mesto vkrcanja/izkrcanja“ pomeni območje kopnega in vode, ki ni pristanišče, s katerega se potniki običajno vkrcajo in na katerega se izkrcajo; |
| --- | --- |

(h)

„mesto vkrcanja/izkrcanja“ pomeni območje kopnega in vode, ki ni pristanišče, s katerega se potniki običajno vkrcajo in na katerega se izkrcajo;

| (i) | „ladja“ pomeni plovilo po morju ali celinskih plovnih poteh, razen plovila z zračno blazino; |
| --- | --- |

(i)

„ladja“ pomeni plovilo po morju ali celinskih plovnih poteh, razen plovila z zračno blazino;

| (j) | „pogodba o prevozu“ pomeni pogodbo o prevozu med prevoznikom ▐ in potnikom o zagotovitvi ene ali več prevoznih storitev
  , ne glede na to, ali je bila vozovnica kupljena pri prevozniku, organizatorju potovanj, prodajalcu vozovnic ali prek interneta
  ; |
| --- | --- |

(j)

„pogodba o prevozu“ pomeni pogodbo o prevozu med prevoznikom ▐ in potnikom o zagotovitvi ene ali več prevoznih storitev
  , ne glede na to, ali je bila vozovnica kupljena pri prevozniku, organizatorju potovanj, prodajalcu vozovnic ali prek interneta
  ;

| (k) | „vozovnica“ pomeni veljaven dokument, ki daje pravico do prevoza, ali drug enakovreden dokument, ki ni na papirju, vključno z dokumentom v elektronski obliki, ki ga izda ali potrdi prevoznik ali njegov pooblaščeni prodajalec vozovnic; |
| --- | --- |

(k)

„vozovnica“ pomeni veljaven dokument, ki daje pravico do prevoza, ali drug enakovreden dokument, ki ni na papirju, vključno z dokumentom v elektronski obliki, ki ga izda ali potrdi prevoznik ali njegov pooblaščeni prodajalec vozovnic;

| (l) | „prodajalec vozovnic“ pomeni vsakega
  posrednika, ki prodaja storitve
  pomorskega prometa
  , vključno s storitvami, ki se prodajo kot del paketa,
  v imenu prevoznika ali
  organizatorja potovanj
  ; |
| --- | --- |

(l)

„prodajalec vozovnic“ pomeni vsakega
  posrednika, ki prodaja storitve
  pomorskega prometa
  , vključno s storitvami, ki se prodajo kot del paketa,
  v imenu prevoznika ali
  organizatorja potovanj
  ;

| (m) | „organizator potovanja“ pomeni organizatorja ▐, ki ni prevoznik, v smislu člena 2(2) ▐ Direktive 90/314/EGS; |
| --- | --- |

(m)

„organizator potovanja“ pomeni organizatorja ▐, ki ni prevoznik, v smislu člena 2(2) ▐ Direktive 90/314/EGS;

| (n) | „rezervacija“ pomeni pooblastilo na papirju ali v elektronski obliki, ki daje pravico do prevoza na podlagi predhodno potrjenih osebnih ureditev prevoza; |
| --- | --- |

(n)

„rezervacija“ pomeni pooblastilo na papirju ali v elektronski obliki, ki daje pravico do prevoza na podlagi predhodno potrjenih osebnih ureditev prevoza;

| (o) | „potniška ladja“ pomeni ladjo za prevoz več kot 12 potnikov;
  ▐ |
| --- | --- |

(o)

„potniška ladja“ pomeni ladjo za prevoz več kot 12 potnikov;

▐

| (p) | „pristaniški organ“ ali „upravni organ pristanišča“ pomeni organ, katerega cilj je, vključno v povezavi drugimi dejavnostmi ali brez njih, na podlagi nacionalne zakonodaje ali ureditve vodenje in upravljanje pristaniške infrastrukture ter usklajevanje in nadzor dejavnosti različnih izvajalcev v pristanišču ali sistemu pristanišč. Sestavljen je lahko iz več ločenih organov ali je pristojen za več kot eno pristanišče; |
| --- | --- |

(p)

„pristaniški organ“ ali „upravni organ pristanišča“ pomeni organ, katerega cilj je, vključno v povezavi drugimi dejavnostmi ali brez njih, na podlagi nacionalne zakonodaje ali ureditve vodenje in upravljanje pristaniške infrastrukture ter usklajevanje in nadzor dejavnosti različnih izvajalcev v pristanišču ali sistemu pristanišč. Sestavljen je lahko iz več ločenih organov ali je pristojen za več kot eno pristanišče;

| (q) | „križarjenje“ pomeni dejavnost potniške ladje skupaj z nastanitvijo in drugimi pripomočki, ki traja več kot en dan (čez noč) in ni redna ali načrtovana potniška storitev med dvema ali več pristanišči, vendar se potniki običajno vrnejo na mesto vkrcanja; |
| --- | --- |

(q)

„križarjenje“ pomeni dejavnost potniške ladje skupaj z nastanitvijo in drugimi pripomočki, ki traja več kot en dan (čez noč) in ni redna ali načrtovana potniška storitev med dvema ali več pristanišči, vendar se potniki običajno vrnejo na mesto vkrcanja;

| (r) | „dostopne oblike“ pomeni, da so vsem potnikom na voljo enake informacije v pisni obliki, Braillovi pisavi ter zvočni, video- in/ali elektronski obliki. Primeri dostopnih oblik vključujejo piktograme, glasovne objave in podnaslavljanje, vendar niso omejeni le na to in se spreminjajo glede na tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

(r)

„dostopne oblike“ pomeni, da so vsem potnikom na voljo enake informacije v pisni obliki, Braillovi pisavi ter zvočni, video- in/ali elektronski obliki. Primeri dostopnih oblik vključujejo piktograme, glasovne objave in podnaslavljanje, vendar niso omejeni le na to in se spreminjajo glede na tehnološki razvoj;

| (s) | „potnik“ pomeni vsako osebo, ki potuje po pogodbi o prevozu in ni ena izmed oseb, ki spremlja vozilo, priklopnik ali blago, ki se prevaža kot tovor ali trgovsko blago; |
| --- | --- |

(s)

„potnik“ pomeni vsako osebo, ki potuje po pogodbi o prevozu in ni ena izmed oseb, ki spremlja vozilo, priklopnik ali blago, ki se prevaža kot tovor ali trgovsko blago;

| (t) | „prihod“ pomeni dejansko zasidranje plovila na privezu; |
| --- | --- |

(t)

„prihod“ pomeni dejansko zasidranje plovila na privezu;

| (u) | „odhod“ pomeni čas, ko je plovilo dejansko opremljeno za plovbo; |
| --- | --- |

(u)

„odhod“ pomeni čas, ko je plovilo dejansko opremljeno za plovbo;

| (v) | „cena vozovnice“ pomeni strošek, ki se plača za prevoz in nastanitev na ladji. Ne vključuje stroškov obrokov ter drugih dejavnosti ali nakupov na ladji; |
| --- | --- |

(v)

„cena vozovnice“ pomeni strošek, ki se plača za prevoz in nastanitev na ladji. Ne vključuje stroškov obrokov ter drugih dejavnosti ali nakupov na ladji;

| (w) | „višja sila“ pomeni dogodke ali okoliščine, ki jih ne bi mogli preprečiti, tudi če bi sprejeli vse ustrezne ukrepe, na primer vojna, invazija, dejanje tujega sovražnika, sovražnosti (z vojno napovedjo ali brez nje), državljanska vojna, upor, revolucija, vstaja, vojaški ali nasilni prevzem oblasti ali zaplemba, teroristične dejavnosti, nacionalizacija, vladna odredba, blokada, embargo, delovni spor, stavka, začasni odklop, prekinitev ali izpad električnega toka ali naravne katastrofe, kot so požari, poplave, potresi, nevihte, orkani ali druge naravne katastrofe. Primer višje sile lahko nastane tudi zaradi zelo visokega plimovanja, močnih vetrov, zelo visokih valov in zamrzovanja. |
| --- | --- |

(w)

„višja sila“ pomeni dogodke ali okoliščine, ki jih ne bi mogli preprečiti, tudi če bi sprejeli vse ustrezne ukrepe, na primer vojna, invazija, dejanje tujega sovražnika, sovražnosti (z vojno napovedjo ali brez nje), državljanska vojna, upor, revolucija, vstaja, vojaški ali nasilni prevzem oblasti ali zaplemba, teroristične dejavnosti, nacionalizacija, vladna odredba, blokada, embargo, delovni spor, stavka, začasni odklop, prekinitev ali izpad električnega toka ali naravne katastrofe, kot so požari, poplave, potresi, nevihte, orkani ali druge naravne katastrofe. Primer višje sile lahko nastane tudi zaradi zelo visokega plimovanja, močnih vetrov, zelo visokih valov in zamrzovanja.

Člen 4

Pogodba o prevozu in nediskriminatorni pogodbeni pogoji

1.   Prevozniki potnikom zagotovijo dokaz o sklenitvi pogodbe o prevozu, tako da jim izdajo eno ali več vozovnic. Vozovnice se obravnavajo kot dokaz prima facie o sklenitvi pogodbe in s tem dajejo pravice iz te uredbe.

2.   Brez poseganja v obveznosti javnih služb, ki zahtevajo socialne tarife, bodo splošni javnosti ponujeni pogodbeni pogoji in tarife, ki jih uporabljajo prevozniki ali prodajalci vozovnic, brez kakršne koli diskriminacije na podlagi narodnosti ali stalnega prebivališča končne stranke ali sedeža prevoznika ali prodajalca vozovnic v Skupnosti.

Člen 5

Izključitev opustitve

1.   Obveznosti v skladu s to uredbo se ne omejijo ali opustijo, med drugim s klavzulo o odstopanju ali omejevalno klavzulo v pogodbi o prevozu.

2.   Prevozniki lahko ponudijo pogodbene pogoje, ki so za potnike ugodnejši kot pogoji iz te uredbe.

Poglavje II

Pravice invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo

Člen 6

Preprečevanje zavrnitve prevoza

1.   Prodajalci vozovnic prevoznikov in organizatorji potovanj zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti ne zavrnejo:

| (a) | sprejetja rezervacije ali izdaje vozovnice za potovanje, za katero velja ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

sprejetja rezervacije ali izdaje vozovnice za potovanje, za katero velja ta uredba;

| (b) | vkrcanja invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo v pristanišču ali na mestu vkrcanja/izkrcanja, če ima ta oseba veljavno vozovnico ali rezervacijo. |
| --- | --- |

(b)

vkrcanja invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo v pristanišču ali na mestu vkrcanja/izkrcanja, če ima ta oseba veljavno vozovnico ali rezervacijo.

2.   Rezervacije in vozovnice se ponudijo invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo brez dodatnih stroškov.

Člen 7

Odstopanje in posebni pogoji

1.   Ne glede na določbe člena 6 lahko prevozniki ali prodajalci vozovnic ali organizatorji potovanj ▐ zavrnejo sprejetje rezervacije, izdajo vozovnice ali vkrcanje invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo ▐, če struktura potniške ladje fizično onemogoča vkrcanje ali prevoz invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo
  ali če se tem osebam ne more omogočiti običajne ravni storitve na varen, dostojanstven in izvedljiv način
  .

Prevozniki, prodajalci vozovnic ali organizatorji potovanj si, če zavrnejo sprejetje rezervacije zaradi razlogov iz ▐ prvega pododstavka, razumno prizadevajo, da zadevni osebi predlagajo sprejemljivo nadomestno rešitev.

Pri predhodni rezervaciji imata invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo, katere vkrcanje je bilo zavrnjeno ▐, in vsaka oseba, ki jo spremlja v skladu z odstavkom 2, pravico do povračila stroškov ali spremembe poti, kakor je določeno v Prilogi I. ▐

2.   ▐ Prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanja
  lahko
  zahteva, da invalida ali osebo z omejeno mobilnostjo spremlja druga oseba, ki lahko tej osebi zagotovi potrebno pomoč, če je ta nujno potrebna.

3.   Kadar prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanja uveljavlja odstopanje iz odstavka 1 ali 2, invalida ali osebo z omejeno mobilnostjo takoj obvesti o razlogih. Prevoznik, prodajalec vozovnic ali organizator potovanja na zahtevo invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo o teh razlogih pisno obvesti v petih delovnih dneh od zahteve.

Člen 8

Dostopnost in informacije

1.   Prevozniki
  pod nadzorom nacionalnih izvršnih organov
  ob dejavnem sodelovanju predstavnikov organizacij invalidov
  in
  oseb z omejeno mobilnostjo ▐ ║ določijo pravila o nediskriminatornem dostopu, ki veljajo za prevoz invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo
  in njihove spremljevalce
  , ter tudi vse morebitne omejitve v zvezi s prevozom teh oseb ali z opremo za gibanje zaradi strukture potniške ladje, da se izpolnijo veljavne varnostne zahteve. Ta pravila vključujejo vse pogoje dostopa zadevnih pomorskih storitev, vključno z dostopnostjo ladij, ki se uporabljajo, in njihovih zmogljivosti na krovu
  ter ustrezno medicinsko-tehnično opremo
  .

2.   Prevozniki ali prodajalci vozovnic javno objavijo pravila iz odstavka 1
  , fizično ali na internetu,
  vsaj takrat, ko se opravi rezervacija,
  v dostopnih oblikah,
  na ustrezen način in v vseh jezikih, v katerih se običajno objavljajo informacije za vse potnike. Pri objavljanju teh informacij je treba posebno pozornost nameniti potrebam invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo.

3.   Prevozniki na zahtevo
  v dostopnih oblikah
  objavijo mednarodno zakonodajo, zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, ki določa varnostne zahteve, na katerih temeljijo pravila o nediskriminatornem dostopu.

4.   Organizatorji potovanja objavijo pravila iz odstavka 1, ki veljajo za potovanja, vključena v potovalne pakete, počitniške pakete in izlete, ki jih organizirajo, prodajajo ali dajejo v prodajo.

5.   Prevozniki, prodajalci njihovih vozovnic ali organizatorji potovanj zagotovijo, da so vse zadevne informacije o pogojih prevoza, informacije o potovanju
  ,
  informacije o dostopnosti storitev
  in pisno potrdilo o zagotavljanju pomoči
  na voljo v obliki, ki je ▐ dostopna za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z rezervacijami in informacijami prek spleta.

Člen 9

Pravica do pomoči v pristaniščih

1.   Prevoznik je ob odhodu, prehodu ali prihodu v pristanišče odgovoren za zagotavljanje brezplačne pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, kot je določeno v Prilogi II, na tak način, da lahko oseba vstopi na odhodno ladjo, za katero je kupila vozovnico, ali se izkrca z nje brez poseganja v predpise o dostopu iz člena 8(1).
  Pomoč je prilagojena individualnim potrebam invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo.

2.   Prevoznik lahko zagotovi pomoč sam ali z eno ali več strankami sklene pogodbo o zagotavljanju pomoči. Prevoznik lahko takšno pogodbo ali pogodbe sklene na lastno pobudo ali na zahtevo drugih, vključno na zahtevo pristaniškega organa, in ob upoštevanju obstoječih storitev v zadevnem pristanišču.

Kadar prevoznik sklene pogodbo o zagotavljanju pomoči z eno ali več strankami, je ta še vedno odgovoren za zagotavljanje pomoči in skladnosti s standardi kakovosti iz člena 14(1).

3.   Prevozniki lahko na nediskriminatorni podlagi zaradi financiranja te pomoči v pristaniščih zaračunajo posebne takse vsem potnikom. Posebne takse morajo biti upravičene, povezane s stroški in pregledne.

▐

4.   Prevozniki omogočijo izvršnemu organu ali organom, imenovanim v skladu s členom 27(1), vpogled v revidirani letni pregled zaračunanih zneskov in izdatkov, namenjenih za pomoč invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo.

5.
     
  V skladu s členom 12 je upravni organ pristanišča odgovoren, da, kadar je to potrebno, zagotovi dostop do pristanišča invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo.

Člen 10

Pravica do pomoči pri vkrcanju/izkrcanju

Kadar za namembni kraj ali del potovanja ni pristanišča, v skladu s členom 9 pomoč pri vkrcanju/izkrcanju organizira prevoznik.

Člen 11

Pravica do pomoči na ladjah

Prevozniki invalidom ali osebam z omejeno mobilnostjo, ki prihajajo v pristanišče, odhajajo iz njega ali prestopajo v pristanišču, za katero velja ta uredba, vsaj pomoč iz Priloge III zagotavljajo brezplačno.

Člen 12

Pogoji za zagotovitev pomoči

Prevozniki, upravni organi pristanišč, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj sodelujejo, da se zagotovi pomoč invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo v skladu s členi 9, 10 in 11 ter v skladu z naslednjimi točkami:

| (a) | pomoč se zagotovi, če je prevoznik, prodajalec vozovnic ali organizator potovanj, pri katerem je bila vozovnica kupljena, obveščen o potrebah osebe po taki pomoči
  , ko se opravi rezervacija ali
  vsaj 48 ur, preden oseba potrebuje pomoč
  , razen če se ponudnik pomoči in potnik dogovorita o krajšem roku obvestitve, z izjemo križarjenj, kjer je treba sporočiti, da je potrebna pomoč, ob rezervaciji
  . Kadar vozovnica dovoljuje več potovanj, zadostuje eno obvestilo, če se zagotovijo ustrezne informacije o času naslednjih potovanj; |
| --- | --- |

(a)

pomoč se zagotovi, če je prevoznik, prodajalec vozovnic ali organizator potovanj, pri katerem je bila vozovnica kupljena, obveščen o potrebah osebe po taki pomoči
  , ko se opravi rezervacija ali
  vsaj 48 ur, preden oseba potrebuje pomoč
  , razen če se ponudnik pomoči in potnik dogovorita o krajšem roku obvestitve, z izjemo križarjenj, kjer je treba sporočiti, da je potrebna pomoč, ob rezervaciji
  . Kadar vozovnica dovoljuje več potovanj, zadostuje eno obvestilo, če se zagotovijo ustrezne informacije o času naslednjih potovanj;

| (b) | prevozniki, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj sprejmejo vse ukrepe, potrebne za
  zahtevanje in
  sprejemanje obvestil o potrebi po pomoči, ki jih pošljejo invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo.
  Potnik prejme potrdilo, da je bila potreba po pomoči sporočena.
  Ta obveznost velja na vseh njihovih prodajnih točkah, vključno s prodajo po telefonu in prek interneta; |
| --- | --- |

(b)

prevozniki, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj sprejmejo vse ukrepe, potrebne za
  zahtevanje in
  sprejemanje obvestil o potrebi po pomoči, ki jih pošljejo invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo.
  Potnik prejme potrdilo, da je bila potreba po pomoči sporočena.
  Ta obveznost velja na vseh njihovih prodajnih točkah, vključno s prodajo po telefonu in prek interneta;

| (c) | če oseba ne pošlje nobenega obvestila v skladu s točko (a), si prevozniki, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj čim bolj prizadevajo za zagotovitev pomoči tako, da se lahko invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo vkrca na ladjo, prestopi na ustrezno ladjo ali izkrca s prispele ladje, za katero je kupila vozovnico; |
| --- | --- |

(c)

če oseba ne pošlje nobenega obvestila v skladu s točko (a), si prevozniki, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj čim bolj prizadevajo za zagotovitev pomoči tako, da se lahko invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo vkrca na ladjo, prestopi na ustrezno ladjo ali izkrca s prispele ladje, za katero je kupila vozovnico;

| (d) | brez poseganja v pristojnosti drugih organov v zvezi z območji zunaj prostorov pristanišča upravni organ pristanišča ali druga pooblaščena oseba določi točke prihoda in odhoda v pristanišču, in sicer znotraj in/ali zunaj zgradb terminala, na katerih lahko invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo prijavijo svoj prihod in zaprosijo za pomoč; te točke morajo biti jasno označene in morajo v dostopni obliki nuditi osnovne podatke o pristanišču in zagotovljeni pomoči. |
| --- | --- |

(d)

brez poseganja v pristojnosti drugih organov v zvezi z območji zunaj prostorov pristanišča upravni organ pristanišča ali druga pooblaščena oseba določi točke prihoda in odhoda v pristanišču, in sicer znotraj in/ali zunaj zgradb terminala, na katerih lahko invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo prijavijo svoj prihod in zaprosijo za pomoč; te točke morajo biti jasno označene in morajo v dostopni obliki nuditi osnovne podatke o pristanišču in zagotovljeni pomoči.

| (e) | pomoč se zagotovi, če invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo pride na določeno mesto:






  — | ob uri, ki jo določi prevoznik, pri čemer je lahko to največ 60 minut pred ║uro odhoda iz voznega reda, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

pomoč se zagotovi, če invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo pride na določeno mesto:

—

ob uri, ki jo določi prevoznik, pri čemer je lahko to največ 60 minut pred ║uro odhoda iz voznega reda, ali

| — | če ura ni določena, najpozneje 30 minut pred ║ uro
  vkrcanja

  iz voznega reda

  , razen če se potnik in ponudnik pomoči dogovorita drugače, ali |
| --- | --- |

—

če ura ni določena, najpozneje 30 minut pred ║ uro
  vkrcanja

  iz voznega reda

  , razen če se potnik in ponudnik pomoči dogovorita drugače, ali

| — | v primeru križarjenj ob uri, ki jo določi prevoznik, pri čemer je lahko to največ 60 minut pred začetkom časa za prijavo; |
| --- | --- |

—

v primeru križarjenj ob uri, ki jo določi prevoznik, pri čemer je lahko to največ 60 minut pred začetkom časa za prijavo;

| (f) | če invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo zahteva spremstvo
  psa vodnika
  , se zahtevi ugodi, če je prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanj obveščen v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo prevoz priznanih
  psov vodnikov
  na potniških ladjah, če taka pravila obstajajo. |
| --- | --- |

(f)

če invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo zahteva spremstvo
  psa vodnika
  , se zahtevi ugodi, če je prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanj obveščen v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo prevoz priznanih
  psov vodnikov
  na potniških ladjah, če taka pravila obstajajo.

Člen 13

Posredovanje informacij tretji stranki

1.   Kadar za zagotavljanje pomoči skrbi podpogodbenik in prevoznik ▐ prejme obvestilo o potrebi po pomoči vsaj 48 ur pred ║uro odhoda iz voznega reda na pot, to obvestilo posreduje podpogodbeniku tako, da ga ta prejme
  čimprej in vsakem primeru
  vsaj 36 ur pred ║uro odhoda iz voznega reda na pot.

2.   Kadar za zagotavljanje pomoči skrbi podpogodbenik in prevoznik ▐ ne prejme obvestila o potrebi za pomoč vsaj 48 ur pred ║uro odhoda iz voznega reda na pot, prevoznik ▐ to obvestilo posreduje podpogodbeniku takoj, ko je to mogoče.

Člen 14

Standardi kakovosti za pomoč

1.   Prevozniki določijo standarde kakovosti za pomoč iz prilog II in III ter sredstva, potrebna za njihovo izpolnjevanje, v sodelovanju z organizacijami, ki zastopajo invalidne potnike in potnike z omejeno mobilnostjo.

2.   Pri določanju standardov kakovosti je treba v celoti upoštevati mednarodno priznane usmeritve in kodekse ravnanja v zvezi z omogočanjem lažjega prevoza invalidov ali oseb z omejeno mobilnostjo, zlasti priporočilo Mednarodne pomorske organizacije o načrtovanju in delovanju potniških ladij, tako da ustrezajo potrebam starejših in invalidov.

3.   Prevozniki svoje standarde kakovosti objavijo
  v dostopnih oblikah
  .

Člen 15

Usposabljanje

Prevozniki:

| (a) | zagotovijo, da imajo vsi njihovi uslužbenci, vključno s tistimi, zaposlenimi pri podpogodbeniku, ki ponujajo neposredno pomoč invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, potrebno znanje za izpolnjevanje potreb oseb z različnimi oblikami invalidnosti ali omejitev mobilnosti; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da imajo vsi njihovi uslužbenci, vključno s tistimi, zaposlenimi pri podpogodbeniku, ki ponujajo neposredno pomoč invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, potrebno znanje za izpolnjevanje potreb oseb z različnimi oblikami invalidnosti ali omejitev mobilnosti;

| (b) | zagotovijo usposabljanje za pomoč invalidom in glede ozaveščanja o invalidnosti, kot je opisano v Prilogi IV, za vse svoje uslužbence v pristanišču, ki delajo neposredno s potniki; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo usposabljanje za pomoč invalidom in glede ozaveščanja o invalidnosti, kot je opisano v Prilogi IV, za vse svoje uslužbence v pristanišču, ki delajo neposredno s potniki;

| (c) | zagotovijo, da se ob zaposlitvi vsi novi uslužbenci
  , ki so v neposrednem stiku s potniki,
  udeležijo usposabljanja glede invalidnosti ter da se osebje udeležuje osvežitvenih tečajev, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da se ob zaposlitvi vsi novi uslužbenci
  , ki so v neposrednem stiku s potniki,
  udeležijo usposabljanja glede invalidnosti ter da se osebje udeležuje osvežitvenih tečajev, kadar je to primerno.

Člen 16

Odškodnina za invalidske vozičke in opremo za gibanje

1.   
  Če potnik, ki je lastnik opreme, še ni dobil odškodnine v skladu z Uredbo (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (9), se,

  kadar se invalidski vozički ali druga oprema za gibanje ali njihovi deli izgubijo ali poškodujejo pri oskrbi v pristanišču ali na ladji pred potovanjem, med njim in po njem, potniku, ki je lastnik zadevne opreme, ▐ odvisno od tega, kdo je bil odgovoren za opremo med izgubo ali poškodbo, izplača odškodnina.

Kadar je to potrebno, si je treba čim bolj prizadevati za hitro zagotovitev nadomestne opreme
  , ki ustreza potrebam potnika
  .

2.   Znesek odškodnine, ki se izplača na podlagi tega člena, ni omejen.

Poglavje III

Obveznosti prevoznikov v primeru prekinitve potovanja

Člen 17

Zagotavljanje informacij

1.   V primeru zamude prevoznik ali upravni organ pristanišča, kadar je to primerno, obvesti potnike
  vsaj
  30 minut po uri odhoda iz voznega reda ali eno uro pred uro prihoda iz voznega reda.
  Če so informacije na voljo, prevoznik potnike obvesti o predvidenih urah odhoda in prihoda.

2.   Če potniki zaradi zamude zamudijo povezavo, si prevoznik izvajalec ustrezno prizadeva, da prizadete potnike seznani z nadomestnimi povezavami.

3.
     
  Prevoznik ali upravni organ pristanišča zagotovi, da prejmejo potniki, ki so invalidi ali osebe z omenjeno mobilnostjo, informacije, predpisane v odstavkih 1 in 2, v dostopnih oblikah.

Člen 18

Pravica do pomoči

1.   Kadar prevoznik utemeljeno pričakuje, da bo zamuda storitve pomorskega potniškega prometa daljša od 60 minut glede na uro odhoda iz voznega reda, potniki dobijo brezplačne obroke in osvežilne pijače, primerne glede na čakalno dobo, če so na voljo na ladji ali v pristanišču ali jih je možno razumno nabaviti.

2.   V primeru zamude, zaradi katere je potrebna nastanitev za eno ali več noči ali dodatna nastanitev poleg tiste, ki so jo potniki načrtovali, se potnikom poleg obrokov in osvežilne pijače iz odstavka 1 ponudita brezplačna nastanitev v hotelu ali drugje ter prevoz med pristaniščem in krajem nastanitve ▐.
  Dodatni stroški nastanitve in prevoza, ki jih krije prevoznik, ne smejo preseči dvakratne cene vozovnice.

3.   Če pomorske storitve ni več mogoče nadaljevati, prevozniki čim prej organizirajo nadomestno prevozno storitev, kadar je to mogoče.

4.   Prevoznik izvajalec pri uporabi odstavkov 1, 2 in 3 posebno pozornost nameni potrebam invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo ter morebitnim spremljevalcem.

Člen 19

Sprememba poti in povračilo

1.   Kadar prevoznik utemeljeno pričakuje, da bo zamuda storitve pomorskega potniškega prometa daljša od 120 minut glede na uro odhoda iz voznega reda, se potniku takoj:

| (a) | ponudi nadomestna prevozna storitev pod razumnimi pogoji ali se ga, če to ni izvedljivo, seznani z ustreznimi nadomestnimi prevoznimi storitvami drugih prevoznikov; |
| --- | --- |

(a)

ponudi nadomestna prevozna storitev pod razumnimi pogoji ali se ga, če to ni izvedljivo, seznani z ustreznimi nadomestnimi prevoznimi storitvami drugih prevoznikov;

| (b) | ponudi povračilo stroškov
  nakupa vozovnice,
  če se potnik odloči, da ne bo potoval s prevoznikom
  . |
| --- | --- |

(b)

ponudi povračilo stroškov
  nakupa vozovnice,
  če se potnik odloči, da ne bo potoval s prevoznikom
  .

Plačilo stroškov iz točke (b) se izvede pod istimi pogoji kot plačilo nadomestila iz
  odstavkov 3, 4 in 5
  člena 20.

2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 se
  potnike na križarjenju
  preusmeri ali se jim povrne škodo v skladu z določbami
  Direktive 90/314/EGS.

Člen 20

Nadomestilo cene vozovnice

1.   Ne da bi izgubil pravice do prevoza, lahko potnik od prevoznika zahteva nadomestilo v primeru zamude pri prihodu ▐. Najnižje nadomestilo je
  :

| (a) | 25 % cene vozovnice za zamude od 60 do 119 minut; |
| --- | --- |

(a)

25 % cene vozovnice za zamude od 60 do 119 minut;

| (b) | 50 % cene vozovnice za zamude 120 minut ali več; |
| --- | --- |

(b)

50 % cene vozovnice za zamude 120 minut ali več;

| (c) | 100 % cene vozovnice, če prevoznik ne zagotovi nadomestnih prevoznih storitev ali potnikov ne seznani z ustreznimi nadomestnimi prevoznimi storitvami, kot je določeno v členu 19(1)(a). |
| --- | --- |

(c)

100 % cene vozovnice, če prevoznik ne zagotovi nadomestnih prevoznih storitev ali potnikov ne seznani z ustreznimi nadomestnimi prevoznimi storitvami, kot je določeno v členu 19(1)(a).

2.   
  Odstavek 1

  se ne uporablja za potnike na križarjenju
  . Ti lahko zahtevajo nadomestilo v skladu z Direktivo
  90/314/EGS.

3.   Nadomestilo se izplača v enem mesecu po vložitvi zahtevka za nadomestilo. Nadomestilo se lahko izplača v obliki bonov in/ali drugih storitev, če so pogoji prilagodljivi, zlasti glede trajanja veljavnosti in namembnega kraja. Nadomestilo se na zahtevo potnika izplača v gotovini.

4.
     
  Če je prevoznik odpoved ali preložitev plovbe ali podaljšano trajanje plovbe napovedal tri ali več dni pred predvidenim odhodom, potnik ni upravičen do nadomestila.

Člen 21

Višja sila

Obveznosti iz členov 18, 19 in 20 se ne uporabljajo v primeru višje sile, ki prepreči izvedbo prevozne storitve.

Člen 22

Nadaljnji zahtevki

Ta uredba potnikom na noben način ne onemogoča, da na nacionalnih sodiščih zahtevajo odškodnino za izgubo zaradi odpovedi ali zamude pri prevoznih storitvah.
  Nadomestilo, ki je dodeljeno na podlagi te uredbe, se lahko odšteje od dodatnega nadomestila.

Člen 23

Dodatni ukrepi v korist potnikom

Prevozniki
  pod nadzorom nacionalnih izvršnih organov
  sodelujejo z zainteresiranimi stranmi, strokovnimi
  organizacijami
  ter združenji potrošnikov, potnikov
  , pristanišč
  in invalidov, da se sprejmejo ureditve na nacionalni ali evropski ravni. Ti ukrepi morajo biti namenjeni izboljševanju oskrbe potnikov, zlasti v primeru daljših zamud in prekinitev ali odpovedi potovanja.

Poglavje IV

Informacije za potnike in obravnava pritožb

Člen 24

Pravica do informacij o potovanju

║Upravni organi pristanišč in prevozniki potnikom med potovanjem zagotavljajo ustrezne informacije v
  dostopnih oblikah in običajnih jezikih
  . Posebna pozornost se nameni potrebam invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo.

Člen 25

Informacije o pravicah potnikov

1.   Prevozniki zagotovijo, da se potnikom najpozneje ob odhodu predložijo ustrezne in izčrpne informacije o njihovih pravicah iz te uredbe. Če informacije predloži prevoznik ali prevoznik izvajalec, drugemu teh informacij ni treba predložiti. Informacije se zagotovijo v
  dostopnih oblikah in običajnih jezikih
  . Pri zagotavljanju teh informacij je treba posebno pozornost nameniti potrebam invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo.

2.   Prevozniki in upravni organi pristanišč zagotovijo, da so informacije o pravicah potnikov iz te uredbe javno na voljo na ladjah in v pristaniščih. Te informacije vključujejo kontaktne podatke izvršnih organov, ki jih imenujejo države članice v skladu s členom 27(1).

Člen 26

Pritožbe

1.   
  Organi držav članic
  uvedejo
  neodvisni
  mehanizem za obravnavo pritožb
  , dostopen vsem potnikom, tudi invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo,
  v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te uredbe.

2.   Potniki lahko prevozniku predložijo pritožbo v enem mesecu od dne, ko je bila storitev opravljena ali ko bi storitev morala biti opravljena. V 20 delovnih dneh naslovnik pritožbe predloži svoje obrazloženo mnenje ali v utemeljenih primerih potnika obvesti, kdaj lahko pričakuje odgovor. Čas, ki je potreben za odgovor, ne sme presegati dveh mesecev od prejema pritožbe.

3.   Če se v roku iz odstavka 2 ne prejme noben odgovor, se šteje, da je bila pritožba odobrena.

Poglavje V

Izvajanje in nacionalni izvršni organi

Člen 27

Nacionalni izvršni organi

1.   Vsaka država članica imenuje organ ▐,
  odgovoren
  za izvajanje te uredbe. Vsak organ sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da se
  oblikujejo pravila glede dostopnosti iz člena 8 ter da se zagotovi spoštovanje teh pravil ter spoštovanje pravic
  potnikov ▐. Vsak organ je glede svoje organizacije, odločitev o financiranju, pravne strukture in sprejemanja odločitev neodvisen od
  komercialnih interesov
  .

2.   Države članice obvestijo Komisijo glede organa ▐,
  imenovanega
  v skladu s tem členom, ter o
  njegovi
  odgovornosti.

3.   Vsak potnik se lahko glede domnevne kršitve te uredbe pritoži pri ustreznem organu,
  ki ga je
  na podlagi odstavka 1
  imenovala
  država članica.

4.   Države članice, ki so se odločile, da izvzamejo nekatere storitve v skladu s členom 2(2), zagotovijo primerljiv mehanizem za izvajanje pravic potnika.

Člen 28

Poročilo o izvajanju

1.   Izvršni organi, imenovani v skladu s členom 27, vsako leto 1. junija objavijo poročilo o svoji dejavnosti v preteklem letu, vključno med drugim z:

| (a) | opisom ukrepov, sprejetih za izvajanje določb te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

opisom ukrepov, sprejetih za izvajanje določb te uredbe;

| (b) | sklicevanjem na postopke, ki so se uporabili za poravnavo posameznih pritožb; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanjem na postopke, ki so se uporabili za poravnavo posameznih pritožb;

| (c) | povzetkom pravil o dostopnosti za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, ki veljajo v tej državi članici; |
| --- | --- |

(c)

povzetkom pravil o dostopnosti za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, ki veljajo v tej državi članici;

| (d) | zbranimi podatki o pritožbah
  , vključno s podatki o njihovem izidu in časovnem poteku reševanja
  ; |
| --- | --- |

(d)

zbranimi podatki o pritožbah
  , vključno s podatki o njihovem izidu in časovnem poteku reševanja
  ;

| (e) | podrobnostmi o uveljavljenih kaznih; |
| --- | --- |

(e)

podrobnostmi o uveljavljenih kaznih;

| (f) | drugimi pomembnimi vprašanji za boljše izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

drugimi pomembnimi vprašanji za boljše izvajanje te uredbe.

2.   Da lahko pripravijo osnutek takšnega poročila, izvršni organi hranijo statistične podatke o posameznih pritožbah glede na zadevo in zadevne družbe. Takšni podatki so na zahtevo Komisiji ali nacionalnim preiskovalnim organom na voljo do tri leta od datuma incidenta.

Člen 29

Sodelovanje med izvršnimi organi

Nacionalni izvršni organi, imenovani v skladu s členom 27(1), si izmenjujejo informacije o svojem delu, načelih odločanja in praksah za dosledno varstvo potnikov po vsej Skupnosti. Pri teh nalogah jih podpira Komisija.

Člen 30

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Predpisane kazni
  , ki lahko vključujejo odredbo plačila odškodnine zadevni osebi,
  morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo in ji nemudoma sporočijo kakršne koli naknadne spremembe, ki vplivajo nanje.

Poglavje VI

Končne določbe

Člen 31

Poročilo

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje ...
   (10) predloži poročilo o njenem izvajanju in njenih učinkih. Poročilu se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi o podrobnejšem nadaljnjem izvajanju določb te uredbe ali o njeni spremembi.

Člen 32

Sprememba Uredbe (ES) št. 2006/2004

Prilogi k Uredbi (ES) št. 2006/2004 se doda naslednja točka ║:

| „19. | Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ║... [o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov]
   (11)
  . |
| --- | --- |

„19.

Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ║... [o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov]
   (11)
  .

Člen 33

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne ...
   (12). Členi 6, 7, 26, 27 in 30 se začnejo uporabljati ...
   (13).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

(4)  UL L 144, 15.5.1998, str. 1.

4

(5)  Mednarodna pomorska organizacija – Odbor za pomorsko varnost, Okr. 735, 24. junij 1996v času sprejemanja te uredbe.

5

v času sprejemanja

(6)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

6

(7)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

7

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

8

(9)  
  UL L 131, 28.5.2009, str. 24.

9

UL L 131, 28.5.2009, str. 24.

(10)  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

10

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(11)  UL C ...“

11

(12)  Dve leti po objavi te uredbe.

12

Dve leti po objavi te uredbe.

(13)  Eno leto po objavi te uredbe.

13

Eno leto po objavi te uredbe.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA I

Pravica do povračila ali spremembe poti v primeru predhodne rezervacije, ki jo je opravil invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo

| 1. | Pri sklicevanju na to prilogo lahko invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo izbira med:






  (a) | — | povračilom celotne vrednosti vozovnice po ceni, po kateri je bila kupljena, v sedmih dneh v gotovini, z elektronskim bančnim nakazilom, bančnim nalogom ali bančnim čekom ali s pisnim soglasjem potnika za neopravljen del ali dele potovanja in za že opravljen del ali dele potovanja, če se pot ne uporablja več za noben namen v zvezi s prvotnim potovalnim načrtom potnika, ter kadar je to primerno, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Pri sklicevanju na to prilogo lahko invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo izbira med:

(a)

—

povračilom celotne vrednosti vozovnice po ceni, po kateri je bila kupljena, v sedmih dneh v gotovini, z elektronskim bančnim nakazilom, bančnim nalogom ali bančnim čekom ali s pisnim soglasjem potnika za neopravljen del ali dele potovanja in za že opravljen del ali dele potovanja, če se pot ne uporablja več za noben namen v zvezi s prvotnim potovalnim načrtom potnika, ter kadar je to primerno,

| — | povratnim potovanjem do izhodiščne točke odhoda takoj, ko je mogoče; ali |
| --- | --- |

—

povratnim potovanjem do izhodiščne točke odhoda takoj, ko je mogoče; ali

| (b) | spremembo poti, pod primerljivimi pogoji prevoza, v končni namembni kraj takoj, ko je mogoče; ali |
| --- | --- |

(b)

spremembo poti, pod primerljivimi pogoji prevoza, v končni namembni kraj takoj, ko je mogoče; ali

| (c) | spremembo poti, pod primerljivimi pogoji prevoza, v končni namembni kraj s poznejšim datumom po izbiri potnika glede na razpoložljivost vozovnic. |
| --- | --- |

(c)

spremembo poti, pod primerljivimi pogoji prevoza, v končni namembni kraj s poznejšim datumom po izbiri potnika glede na razpoložljivost vozovnic.

| 2. | Odstavek 1(a) velja tudi za potnike, katerih potovanja so del paketa, razen pravice do povračila, kadar taka pravica izhaja iz Direktive 90/314/EGS ║. |
| --- | --- |

2.

Odstavek 1(a) velja tudi za potnike, katerih potovanja so del paketa, razen pravice do povračila, kadar taka pravica izhaja iz Direktive 90/314/EGS ║.

| 3. | Kadar ima naselje, mesto ali regija več pristanišč in dejanski prevoznik ponudi potniku prevoz do drugega pristanišča od tistega, za katero je imel rezervacijo, dejanski prevoznik nosi stroške prevoza potnika od drugega pristanišča do tistega, za katero je imel rezervacijo, ali do drugega bližnjega kraja, o katerem se dogovori s potnikom. |
| --- | --- |

3.

Kadar ima naselje, mesto ali regija več pristanišč in dejanski prevoznik ponudi potniku prevoz do drugega pristanišča od tistega, za katero je imel rezervacijo, dejanski prevoznik nosi stroške prevoza potnika od drugega pristanišča do tistega, za katero je imel rezervacijo, ali do drugega bližnjega kraja, o katerem se dogovori s potnikom.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA II

Pomoč v pristaniščih

Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:

| — | da sporočijo svoj prihod v pristanišče in zaprosijo za pomoč, |
| --- | --- |

—

da sporočijo svoj prihod v pristanišče in zaprosijo za pomoč,

| — | premik od vstopne točke do okenca za prijavo potnikov, če ta obstaja, ali do ladje, |
| --- | --- |

—

premik od vstopne točke do okenca za prijavo potnikov, če ta obstaja, ali do ladje,

| — | prijava potnikov in prtljage, če je to potrebno, |
| --- | --- |

—

prijava potnikov in prtljage, če je to potrebno,

| — | nadaljevanje poti od okenca za prijavo potnikov (če obstaja) do ladje skupaj z izpolnitvijo izstopnih, carinskih in varnostnih postopkov, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje poti od okenca za prijavo potnikov (če obstaja) do ladje skupaj z izpolnitvijo izstopnih, carinskih in varnostnih postopkov,

| — | vkrcanje na ladjo z zagotavljanjem
  potrebnih sredstev
  , |
| --- | --- |

—

vkrcanje na ladjo z zagotavljanjem
  potrebnih sredstev
  ,

| — | nadaljevanje poti od vrat ladje do njihovih sedežev/dela, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje poti od vrat ladje do njihovih sedežev/dela,

| — | shranjevanje in dvig prtljage na ladji, |
| --- | --- |

—

shranjevanje in dvig prtljage na ladji,

| — | nadaljevanje poti od njihovih sedežev do vrat ladje, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje poti od njihovih sedežev do vrat ladje,

| — | izkrcanje z ladje z zagotavljanjem dvigal, invalidskih vozičkov in druge potrebne pomoči, če je to primerno, |
| --- | --- |

—

izkrcanje z ladje z zagotavljanjem dvigal, invalidskih vozičkov in druge potrebne pomoči, če je to primerno,

| — | dvig prtljage (če je to potrebno) skupaj z izpolnitvijo vstopnih in carinskih postopkov, |
| --- | --- |

—

dvig prtljage (če je to potrebno) skupaj z izpolnitvijo vstopnih in carinskih postopkov,

| — | nadaljevanje poti od prostora za prtljago ali mesta izkrcanja do označene točke izhoda, |
| --- | --- |

—

nadaljevanje poti od prostora za prtljago ali mesta izkrcanja do označene točke izhoda,

| — | odhod do toaletnih prostorov, če je to potrebno. |
| --- | --- |

—

odhod do toaletnih prostorov, če je to potrebno.

Kadar invalidu ali osebi z omejeno mobilnostjo pomaga oseba, ki jo spremlja, je treba tej osebi na zahtevo omogočiti, da zagotavlja potrebno pomoč v pristanišču ter pri vkrcanju in izkrcanju.

Oskrba vse potrebne opreme za gibanje, vključno z opremo, kot so električni invalidski vozički.

Začasna nadomestitev poškodovane ali izgubljene opreme za gibanje,
  in sicer
  ne nujno zamenjava enakega z enakim,
  ampak z opremo s podobnimi tehničnimi in funkcionalnimi lastnostmi
  .

Zemeljska oskrba s priznanimi
  psi vodniki
  , kadar je to primerno.

Sporočanje informacij, potrebnih za vkrcanje in izkrcanje, v dostopnih oblikah.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA III

Pomoč na ladjah

Prevoz priznanih živali vodnic na ladji v skladu z nacionalnimi predpisi.

Poleg medicinske opreme prevoz največ dveh kosov opreme za gibanje na invalida ali osebo z omejeno mobilnostjo, vključno z električnimi invalidskimi vozički.

Sporočanje bistvenih informacij v zvezi s potjo v dostopnih oblikah.

Prizadevanje, da se na zahtevo po najboljših močeh uredi sedežni red, ki bo omogočal zadovoljitev potreb posameznih invalidov ali oseb z omejeno mobilnostjo, ob upoštevanju varnostnih zahtev in razpoložljivosti.

Po potrebi pomoč pri dostopu do toaletnih prostorov.

Kadar invalidu ali osebi z omejeno mobilnostjo pomaga oseba, ki jo spremlja, si bo ladjarska družba po najboljših močeh prizadevala tej osebi dodeliti sedež poleg invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA IV

Usposabljanje glede invalidnosti

Usposabljanje glede ozaveščanja o invalidnosti

Usposabljanje osebja, ki dela neposredno s potniki, vključuje:

| — | ozaveščanje o potrebah potnikov s fizičnimi, senzornimi (sluh in vid), skritimi motnjami ali motnjami pri učenju in o ustreznem odzivu na njihove potrebe, vključno s tem, kako razlikovati med različnimi sposobnostmi posameznikov, katerih mobilnost, orientacija ali komunikacija je morda omejena; |
| --- | --- |

—

ozaveščanje o potrebah potnikov s fizičnimi, senzornimi (sluh in vid), skritimi motnjami ali motnjami pri učenju in o ustreznem odzivu na njihove potrebe, vključno s tem, kako razlikovati med različnimi sposobnostmi posameznikov, katerih mobilnost, orientacija ali komunikacija je morda omejena;

| — | ovire, s katerimi se srečujejo osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z ovirami, povezanimi z odnosom ljudi, okoljskimi/fizičnimi ovirami in organizacijskimi ovirami; |
| --- | --- |

—

ovire, s katerimi se srečujejo osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z ovirami, povezanimi z odnosom ljudi, okoljskimi/fizičnimi ovirami in organizacijskimi ovirami;

| — | priznani psi vodniki, vključno z vlogo in potrebami teh psov; |
| --- | --- |

—

priznani psi vodniki, vključno z vlogo in potrebami teh psov;

| — | ravnanje v nepredvidenih dogodkih; |
| --- | --- |

—

ravnanje v nepredvidenih dogodkih;

| — | medosebne spretnosti in komuniciranje z gluhimi in naglušnimi osebami, slabovidnimi osebami, osebami z motnjami v govoru ter osebami z motnjami pri učenju; |
| --- | --- |

—

medosebne spretnosti in komuniciranje z gluhimi in naglušnimi osebami, slabovidnimi osebami, osebami z motnjami v govoru ter osebami z motnjami pri učenju;

| — | splošno ozaveščanje o smernicah Mednarodne pomorske organizacije v zvezi s priporočilom o načrtovanju in delovanju potniških ladij, tako da ustrezajo potrebam starejših in invalidov; |
| --- | --- |

—

splošno ozaveščanje o smernicah Mednarodne pomorske organizacije v zvezi s priporočilom o načrtovanju in delovanju potniških ladij, tako da ustrezajo potrebam starejših in invalidov;

| — | pazljivo ravnanje z invalidskimi vozički in drugimi pripomočki za mobilnost, da se preprečijo poškodbe (za vse osebje, ki je odgovorno za ravnanje s prtljago). |
| --- | --- |

—

pazljivo ravnanje z invalidskimi vozički in drugimi pripomočki za mobilnost, da se preprečijo poškodbe (za vse osebje, ki je odgovorno za ravnanje s prtljago).

Usposabljanje za pomoč invalidom

Usposabljanje osebja, ki neposredno pomaga osebam z omejeno mobilnostjo, vključuje:

| — | kako uporabnikom invalidskih vozičkov pomagati na voziček in z njega; |
| --- | --- |

—

kako uporabnikom invalidskih vozičkov pomagati na voziček in z njega;

| — | spretnosti za zagotavljanje pomoči osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo s
  psom vodnikom
  , vključno z vlogo in potrebami teh
  psov
  ; |
| --- | --- |

—

spretnosti za zagotavljanje pomoči osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo s
  psom vodnikom
  , vključno z vlogo in potrebami teh
  psov
  ;

| — | tehnike za spremljanje slepih in slabovidnih potnikov ▐; |
| --- | --- |

—

tehnike za spremljanje slepih in slabovidnih potnikov ▐;

| — | poznavanje vrst opreme, ki lahko pomaga osebam z omejeno mobilnostjo, ter poznavanje dela s takšno opremo; |
| --- | --- |

—

poznavanje vrst opreme, ki lahko pomaga osebam z omejeno mobilnostjo, ter poznavanje dela s takšno opremo;

| — | uporabo opreme za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki se uporablja, ter poznavanje ustreznih postopkov za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki varujejo varnost in dostojanstvo oseb z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

—

uporabo opreme za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki se uporablja, ter poznavanje ustreznih postopkov za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki varujejo varnost in dostojanstvo oseb z omejeno mobilnostjo;

| — | zadostno razumevanje potrebe po zanesljivi in strokovni pomoči, tudi ozaveščanje o možnosti, da se nekateri invalidni potniki med potovanjem počutijo ranljivi zaradi svoje odvisnosti od pomoči; |
| --- | --- |

—

zadostno razumevanje potrebe po zanesljivi in strokovni pomoči, tudi ozaveščanje o možnosti, da se nekateri invalidni potniki med potovanjem počutijo ranljivi zaradi svoje odvisnosti od pomoči;

| — | poznavanje prve pomoči. |
| --- | --- |

—

poznavanje prve pomoči.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/312

---

Četrtek, 23. aprila 2009Pravice potnikov v avtobusnem prometu ***I

P6_TA(2009)0281

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (KOM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

2010/C 184 E/68

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0817),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0469/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0250/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0237

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dejavnost Skupnosti na področju avtobusnega prevoza bi morala biti med drugim usmerjena v zagotavljanje visoke ravni varstva potnikov, ki je primerljiva z drugimi načini prevoza in velja povsod, kjer potujejo. Poleg tega je treba v celoti upoštevati zahteve splošnega varstva potrošnikov ║. |
| --- | --- |

(1)

Dejavnost Skupnosti na področju avtobusnega prevoza bi morala biti med drugim usmerjena v zagotavljanje visoke ravni varstva potnikov, ki je primerljiva z drugimi načini prevoza in velja povsod, kjer potujejo. Poleg tega je treba v celoti upoštevati zahteve splošnega varstva potrošnikov ║.

| (2) | Ker je potnik v avtobusnem prevozu šibkejša stranka v pogodbi o prevozu, je treba pravice potnikov ščititi ne glede na njihovo narodnost in kraj stalnega prebivališča v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ker je potnik v avtobusnem prevozu šibkejša stranka v pogodbi o prevozu, je treba pravice potnikov ščititi ne glede na njihovo narodnost in kraj stalnega prebivališča v Skupnosti.

| (3) | Države članice bi morale imeti možnost, da izvzamejo mestni in primestni prevoz iz te uredbe, pod pogojem, da z drugimi regulativnimi ukrepi zagotovijo primerljivo raven pravic potnikov. Ti ukrepi bi morali upoštevati listine o pravicah potnikov za omrežja multimodalnega javnega prevoza, ki zajemajo vprašanja iz člena 1 te uredbe. Komisija bi morala preučiti možnost določitve sklopa skupnih pravic potnikov v mestnem, primestnem in regionalnem prevozu, ki bi veljal za vse načine prevoza, ter predložiti Parlamentu poročilo in, če je to primerno, zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(3)

Države članice bi morale imeti možnost, da izvzamejo mestni in primestni prevoz iz te uredbe, pod pogojem, da z drugimi regulativnimi ukrepi zagotovijo primerljivo raven pravic potnikov. Ti ukrepi bi morali upoštevati listine o pravicah potnikov za omrežja multimodalnega javnega prevoza, ki zajemajo vprašanja iz člena 1 te uredbe. Komisija bi morala preučiti možnost določitve sklopa skupnih pravic potnikov v mestnem, primestnem in regionalnem prevozu, ki bi veljal za vse načine prevoza, ter predložiti Parlamentu poročilo in, če je to primerno, zakonodajni predlog.

| (4) | Države članice bi morale spodbujati razvoj listin o pravicah potnikov v zvezi s storitvami mestnega, primestnega in regionalnega avtobusnega prevoza, ki bi določale obveznost avtobusnih podjetij, da povečajo kakovost storitve in se bolje prilagajajo potrebam potnikov. |
| --- | --- |

(4)

Države članice bi morale spodbujati razvoj listin o pravicah potnikov v zvezi s storitvami mestnega, primestnega in regionalnega avtobusnega prevoza, ki bi določale obveznost avtobusnih podjetij, da povečajo kakovost storitve in se bolje prilagajajo potrebam potnikov.

| (5) | Pri ukrepih Evropske unije za izboljšanje pravic potnikov v avtobusnem prevozu bi bilo treba upoštevati posebnosti tega prometnega sektorja, ki ga tvorijo predvsem mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

(5)

Pri ukrepih Evropske unije za izboljšanje pravic potnikov v avtobusnem prevozu bi bilo treba upoštevati posebnosti tega prometnega sektorja, ki ga tvorijo predvsem mala in srednja podjetja.

| (6) | Za potnike bi morala v primeru nesreč s smrtnim izidom ali poškodbo veljati pravila o odgovornosti, ki so primerljiva s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza. |
| --- | --- |

(6)

Za potnike bi morala v primeru nesreč s smrtnim izidom ali poškodbo veljati pravila o odgovornosti, ki so primerljiva s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza.

| (7) | Potniki bi morali biti upravičeni do predplačil, iz katerih krijejo svoje takojšnje gospodarske potrebe po nesreči. |
| --- | --- |

(7)

Potniki bi morali biti upravičeni do predplačil, iz katerih krijejo svoje takojšnje gospodarske potrebe po nesreči.

| (8) | Potniki, ki so utrpeli škodo zaradi nesreče, ki jo krije zavarovanje, bi morali v skladu s to uredbo zahtevo za odškodnino najprej predložiti avtobusnemu prevozniku in šele v primeru, da ta ne ukrepa, zahtevati posredovanje zavarovalnice. |
| --- | --- |

(8)

Potniki, ki so utrpeli škodo zaradi nesreče, ki jo krije zavarovanje, bi morali v skladu s to uredbo zahtevo za odškodnino najprej predložiti avtobusnemu prevozniku in šele v primeru, da ta ne ukrepa, zahtevati posredovanje zavarovalnice.

| (9) | Avtobusni prevozniki bi morali biti odgovorni za izgubo ali poškodbo prtljage potnikov pod pogoji, primerljivimi s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza. |
| --- | --- |

(9)

Avtobusni prevozniki bi morali biti odgovorni za izgubo ali poškodbo prtljage potnikov pod pogoji, primerljivimi s tistimi, ki se uporabljajo za druge načine prevoza.

| (10) | Na splošno bi morale biti avtobusne potniške storitve za potnike uporabne. Zato bi morali imeti invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo, ki je posledica invalidnosti, starosti ali drugih dejavnikov, možnost uporabe storitev avtobusnega prevoza, ki so primerljive z možnostmi, ki jih imajo drugi državljani. Invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo imajo enake pravice do prostega pretoka, svobodnega odločanja in nediskriminacije kot vsi drugi državljani. |
| --- | --- |

(10)

Na splošno bi morale biti avtobusne potniške storitve za potnike uporabne. Zato bi morali imeti invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo, ki je posledica invalidnosti, starosti ali drugih dejavnikov, možnost uporabe storitev avtobusnega prevoza, ki so primerljive z možnostmi, ki jih imajo drugi državljani. Invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo imajo enake pravice do prostega pretoka, svobodnega odločanja in nediskriminacije kot vsi drugi državljani.

| (11) | Z vidika člena 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter z namenom, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo možnosti avtobusnega prevoza, primerljive možnostim drugih državljanov, je treba določiti pravila o nediskriminaciji in pomoči med potovanjem. Te osebe morajo imeti dostop do prevoznih storitev in se jim na podlagi invalidnosti ali omejene mobilnosti prevoza ne sme zavrniti, razen v primerih upravičenih varnostnih razlogov, določenih z zakonom. Zagotoviti jim je treba pravico do pomoči na avtobusnih postajah in vozilih, vključno z vkrcanjem in izkrcanjem. Za doseganje socialne vključenosti jim mora biti takšna pomoč na voljo brez dodatnega doplačila. Avtobusni prevozniki morajo določiti pravila o dostopnosti, po možnosti z uporabo evropskega sistema standardizacije. |
| --- | --- |

(11)

Z vidika člena 9 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter z namenom, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo možnosti avtobusnega prevoza, primerljive možnostim drugih državljanov, je treba določiti pravila o nediskriminaciji in pomoči med potovanjem. Te osebe morajo imeti dostop do prevoznih storitev in se jim na podlagi invalidnosti ali omejene mobilnosti prevoza ne sme zavrniti, razen v primerih upravičenih varnostnih razlogov, določenih z zakonom. Zagotoviti jim je treba pravico do pomoči na avtobusnih postajah in vozilih, vključno z vkrcanjem in izkrcanjem. Za doseganje socialne vključenosti jim mora biti takšna pomoč na voljo brez dodatnega doplačila. Avtobusni prevozniki morajo določiti pravila o dostopnosti, po možnosti z uporabo evropskega sistema standardizacije.

| (12) | Avtobusni prevozniki bi morali svojemu osebju zagotoviti posebno usposabljanje, da bi lahko ustrezno pomagali invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo. Takšno usposabljanje bi moralo biti zagotovljeno v okviru Direktive 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (4). Države članice bi morale v največji možni meri podpirati avtobusne prevoznike pri pripravi in izvajanju ustreznih programov usposabljanja. |
| --- | --- |

(12)

Avtobusni prevozniki bi morali svojemu osebju zagotoviti posebno usposabljanje, da bi lahko ustrezno pomagali invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo. Takšno usposabljanje bi moralo biti zagotovljeno v okviru Direktive 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (4). Države članice bi morale v največji možni meri podpirati avtobusne prevoznike pri pripravi in izvajanju ustreznih programov usposabljanja.

| (13) | Pri odločitvah glede načrta novih postaj in pri velikih prenovah bi morali upravni organi
  brez izjeme
  upoštevati potrebe invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo. V vsakem primeru morajo upravni organi avtobusnih postaj določiti kontaktne točke, na katerih lahko zadevne osebe sporočijo svoj prihod in potrebo po pomoči. |
| --- | --- |

(13)

Pri odločitvah glede načrta novih postaj in pri velikih prenovah bi morali upravni organi
  brez izjeme
  upoštevati potrebe invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo. V vsakem primeru morajo upravni organi avtobusnih postaj določiti kontaktne točke, na katerih lahko zadevne osebe sporočijo svoj prihod in potrebo po pomoči.

| (14) | Prav tako bi morali avtobusni prevozniki upoštevati navedene potrebe pri odločanju o zasnovi novih in obnovljenih vozil. |
| --- | --- |

(14)

Prav tako bi morali avtobusni prevozniki upoštevati navedene potrebe pri odločanju o zasnovi novih in obnovljenih vozil.

| (15) | Države članice bi morale izboljšati obstoječo infrastrukturo, kjer je to potrebno, da bi avtobusni prevozniki lahko omogočili dostop invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo ter jim ponudili ustrezno pomoč. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale izboljšati obstoječo infrastrukturo, kjer je to potrebno, da bi avtobusni prevozniki lahko omogočili dostop invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo ter jim ponudili ustrezno pomoč.

| (16) | Z ukrepi Evropske unije za izboljšanje mobilnosti brez ovir bi morali podpirati predvsem neoviran dostop do glavnih in vseh drugih avtobusnih postaj. |
| --- | --- |

(16)

Z ukrepi Evropske unije za izboljšanje mobilnosti brez ovir bi morali podpirati predvsem neoviran dostop do glavnih in vseh drugih avtobusnih postaj.

| (17) | Glede na zaključke projekta COST 349 o dostopnosti avtobusov bi morala Komisija predlagati ukrep za dostopno infrastrukturo, ki bi bila interoperabilna po vsej Evropski uniji, na glavnih in vseh drugih avtobusnih postajah. |
| --- | --- |

(17)

Glede na zaključke projekta COST 349 o dostopnosti avtobusov bi morala Komisija predlagati ukrep za dostopno infrastrukturo, ki bi bila interoperabilna po vsej Evropski uniji, na glavnih in vseh drugih avtobusnih postajah.

| (18) | Pravice potnikov v avtobusnem prevozu morajo vključevati obveščanje o storitvah pred in med potovanjem. Vse bistvene informacije, ki so zagotovljene potnikom v avtobusnem prevozu, je treba zagotoviti tudi v nadomestnih oblikah, ki so dostopne invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(18)

Pravice potnikov v avtobusnem prevozu morajo vključevati obveščanje o storitvah pred in med potovanjem. Vse bistvene informacije, ki so zagotovljene potnikom v avtobusnem prevozu, je treba zagotoviti tudi v nadomestnih oblikah, ki so dostopne invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo.

| (19) | Ta uredba ne sme omejevati pravic avtobusnih prevoznikov, da zahtevajo odškodnino od katere koli osebe, vključno s tretjimi osebami, v skladu z veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba ne sme omejevati pravic avtobusnih prevoznikov, da zahtevajo odškodnino od katere koli osebe, vključno s tretjimi osebami, v skladu z veljavno zakonodajo.

| (20) | Zmanjšati je treba nevšečnosti, ki jih imajo potniki zaradi odpovedi potovanj ali dolgih zamud. Zato je treba za potnike ustrezno poskrbeti in jih obveščati. Potnikom je treba omogočiti odpoved potovanja in povračilo vozovnice ali jim pod zadovoljivimi pogoji zagotoviti preusmeritev ali informacije o nadomestnih storitvah prevoza. Če avtobusni prevozniki potnikom ne zagotovijo nujne pomoči, imajo potniki pravico do finančne odškodnine. |
| --- | --- |

(20)

Zmanjšati je treba nevšečnosti, ki jih imajo potniki zaradi odpovedi potovanj ali dolgih zamud. Zato je treba za potnike ustrezno poskrbeti in jih obveščati. Potnikom je treba omogočiti odpoved potovanja in povračilo vozovnice ali jim pod zadovoljivimi pogoji zagotoviti preusmeritev ali informacije o nadomestnih storitvah prevoza. Če avtobusni prevozniki potnikom ne zagotovijo nujne pomoči, imajo potniki pravico do finančne odškodnine.

| (21) | Avtobusni prevozniki morajo sodelovati z namenom sprejetja ureditve na nacionalni ali evropski ravni za izboljšanje varstva in pomoči, ki se zagotavlja potnikom v primeru prekinitve potovanja, zlasti ob dolgih zamudah. |
| --- | --- |

(21)

Avtobusni prevozniki morajo sodelovati z namenom sprejetja ureditve na nacionalni ali evropski ravni za izboljšanje varstva in pomoči, ki se zagotavlja potnikom v primeru prekinitve potovanja, zlasti ob dolgih zamudah.

| (22) | Ta uredba ne vpliva na pravice potnikov iz Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (5). V primeru, da se izlet odpove zaradi razlogov, ki niso povezani z odpovedjo avtobusnih prevoznih storitev, se ta uredba ne uporablja. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba ne vpliva na pravice potnikov iz Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (5). V primeru, da se izlet odpove zaradi razlogov, ki niso povezani z odpovedjo avtobusnih prevoznih storitev, se ta uredba ne uporablja.

| (23) | Potnike je treba v celoti obveščati o njihovih pravicah iz te uredbe, da jih lahko učinkovito uveljavljajo. |
| --- | --- |

(23)

Potnike je treba v celoti obveščati o njihovih pravicah iz te uredbe, da jih lahko učinkovito uveljavljajo.

| (24) | Potnikom je treba omogočiti uveljavljanje njihovih pravic z ustreznim pritožbenim postopkom, ki ga izvajajo avtobusni prevozniki, ali z vložitvijo pritožb pri organu ali organih, ki jih v ta namen imenuje zadevna država članica. |
| --- | --- |

(24)

Potnikom je treba omogočiti uveljavljanje njihovih pravic z ustreznim pritožbenim postopkom, ki ga izvajajo avtobusni prevozniki, ali z vložitvijo pritožb pri organu ali organih, ki jih v ta namen imenuje zadevna država članica.

| (25) | Države članice morajo zagotavljati in nadzirati delovanje avtobusnih prevoznikov v skladu s to uredbo in določiti primeren organ, ki bo izvajal te naloge. Ta nadzor ne sme vplivati na pravice potnikov, da zahtevajo odškodnino na sodišču v skladu z nacionalnimi pravnimi postopki. |
| --- | --- |

(25)

Države članice morajo zagotavljati in nadzirati delovanje avtobusnih prevoznikov v skladu s to uredbo in določiti primeren organ, ki bo izvajal te naloge. Ta nadzor ne sme vplivati na pravice potnikov, da zahtevajo odškodnino na sodišču v skladu z nacionalnimi pravnimi postopki.

| (26) | Države članice morajo določiti kazni za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo izvajanje. Navedene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne. |
| --- | --- |

(26)

Države članice morajo določiti kazni za kršitve te uredbe in zagotoviti njihovo izvajanje. Navedene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračalne.

| (27) | Ker države članice ciljev te uredbe, in sicer zagotoviti visoke in enakovredne ravni varstva in pomoči potnikom v avtobusnem prevozu v vseh državah članicah, ne morejo zadovoljivo doseči same in jih je zato mogoče zaradi bistvene mednarodne razsežnosti bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejema ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je nujno potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(27)

Ker države članice ciljev te uredbe, in sicer zagotoviti visoke in enakovredne ravni varstva in pomoči potnikom v avtobusnem prevozu v vseh državah članicah, ne morejo zadovoljivo doseči same in jih je zato mogoče zaradi bistvene mednarodne razsežnosti bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejema ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje tistega, kar je nujno potrebno za dosego teh ciljev.

| (28) | Ta uredba ne sme posegati v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6). |
| --- | --- |

(28)

Ta uredba ne sme posegati v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6).

| (29) | Izvajanje te uredbe mora temeljiti na Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („ Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“.) (7). Navedeno uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(29)

Izvajanje te uredbe mora temeljiti na Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („ Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“.) (7). Navedeno uredbo bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (30) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in je v skladu z načeli, priznanimi zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in je v skladu z načeli, priznanimi zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa pravila glede:

| (1) | nediskriminacije med potniki v zvezi s pogoji prevoza, ki jih zagotavljajo avtobusni prevozniki; |
| --- | --- |

(1)

nediskriminacije med potniki v zvezi s pogoji prevoza, ki jih zagotavljajo avtobusni prevozniki;

| (2) | odgovornosti avtobusnih prevoznikov v primeru nesreč s smrtnim izidom ali poškodbo potnikov ali v primeru izgube ali poškodbe njihove prtljage; |
| --- | --- |

(2)

odgovornosti avtobusnih prevoznikov v primeru nesreč s smrtnim izidom ali poškodbo potnikov ali v primeru izgube ali poškodbe njihove prtljage;

| (3) | nediskriminacije in obvezne pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo z avtobusom; |
| --- | --- |

(3)

nediskriminacije in obvezne pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo z avtobusom;

| (4) | obveznosti avtobusnih prevoznikov do potnikov v primeru odpovedi potovanja ali zamude; |
| --- | --- |

(4)

obveznosti avtobusnih prevoznikov do potnikov v primeru odpovedi potovanja ali zamude;

| (5) | minimalnih informacij, ki jih je treba zagotoviti potnikom; |
| --- | --- |

(5)

minimalnih informacij, ki jih je treba zagotoviti potnikom;

| (6) | obravnavanja pritožb; |
| --- | --- |

(6)

obravnavanja pritožb;

| (7) | uveljavljanja pravic potnikov. |
| --- | --- |

(7)

uveljavljanja pravic potnikov.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za linijske prevoze potnikov, ki jih izvajajo avtobusni prevozniki.

2.   Države članice lahko izvzamejo mestni
  in
  primestni ▐ prevoz, vključen v pogodbe o opravljanju javne službe, če te pogodbe zagotavljajo raven pravic potnikov, ki je primerljiva z ravnjo iz te uredbe.

3.   V zvezi z občasnimi prevozi se uporablja le poglavje II.

Člen 3

Opredelitve izrazov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve izrazov:

| (1) | „avtobusni prevoznik“ je prevozno podjetje, ki je v državi sedeža pooblaščeno za izvajanje avtobusnega prevoza v skladu s pogoji dostopa do trga iz nacionalne zakonodaje in prevozno podjetje z veljavnim dovoljenjem Skupnosti, izdanim v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov
   (8) za namene izvajanja mednarodnih prevozov potnikov; |
| --- | --- |

(1)

„avtobusni prevoznik“ je prevozno podjetje, ki je v državi sedeža pooblaščeno za izvajanje avtobusnega prevoza v skladu s pogoji dostopa do trga iz nacionalne zakonodaje in prevozno podjetje z veljavnim dovoljenjem Skupnosti, izdanim v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov
   (8) za namene izvajanja mednarodnih prevozov potnikov;

| (2) | „občasni prevozi“ so storitve v smislu člena 2(3) Uredbe (EGS) št. 684/92; |
| --- | --- |

(2)

„občasni prevozi“ so storitve v smislu člena 2(3) Uredbe (EGS) št. 684/92;

| (3) | „linijski prevozi“ so storitve v smislu člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 684/92; |
| --- | --- |

(3)

„linijski prevozi“ so storitve v smislu člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 684/92;

| (4) | „pogodba o prevozu“ je pogodba o prevozu med avtobusnim prevoznikom ▐ in potnikom o zagotovitvi ene ali več storitev prevoza
  , ne glede na to, ali je bila vozovnica kupljena pri prevozniku, organizatorju potovanj ali prodajalcu vozovnic
  ; |
| --- | --- |

(4)

„pogodba o prevozu“ je pogodba o prevozu med avtobusnim prevoznikom ▐ in potnikom o zagotovitvi ene ali več storitev prevoza
  , ne glede na to, ali je bila vozovnica kupljena pri prevozniku, organizatorju potovanj ali prodajalcu vozovnic
  ;

| (5) | „vozovnica“ je veljaven dokument, ki daje pravico do prevoza, ali drug enakovreden dokument, ki ni na papirju, vključno z dokumentom v elektronski obliki, ki ga izda ali potrdi avtobusni prevoznik ali njegov pooblaščeni prodajalec vozovnic; |
| --- | --- |

(5)

„vozovnica“ je veljaven dokument, ki daje pravico do prevoza, ali drug enakovreden dokument, ki ni na papirju, vključno z dokumentom v elektronski obliki, ki ga izda ali potrdi avtobusni prevoznik ali njegov pooblaščeni prodajalec vozovnic;

| (6) | „prodajalec vozovnic“ je vsak
  posrednik
  , ki ▐ prodaja ▐ avtobusne prevozne storitve
  , vključno s tistimi, ki se prodajo kot del paketa,
  v imenu avtobusnega prevoznika
  ali organizatorja potovanj
  ; |
| --- | --- |

(6)

„prodajalec vozovnic“ je vsak
  posrednik
  , ki ▐ prodaja ▐ avtobusne prevozne storitve
  , vključno s tistimi, ki se prodajo kot del paketa,
  v imenu avtobusnega prevoznika
  ali organizatorja potovanj
  ;

| (7) | „organizator potovanja“ je organizator ▐ v smislu člena 2(2) ▐ Direktive 90/314/EGS; |
| --- | --- |

(7)

„organizator potovanja“ je organizator ▐ v smislu člena 2(2) ▐ Direktive 90/314/EGS;

| (8) | „invalid“ ali „oseba z omejeno mobilnostjo“ je katera koli oseba, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), duševne prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti ter katere položaj zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

(8)

„invalid“ ali „oseba z omejeno mobilnostjo“ je katera koli oseba, katere mobilnost je pri uporabi prevoza zmanjšana zaradi telesne invalidnosti (čutilne ali gibalne, stalne ali začasne), duševne prizadetosti ali katerega koli drugega vzroka invalidnosti ali zaradi starosti ter katere položaj zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim posebnim potrebam;

| (9) | „rezervacija“ je pooblastilo na papirju ali v elektronski obliki, ki daje pravico do prevoza na podlagi predhodno potrjenih prilagojenih ureditev prevoza; |
| --- | --- |

(9)

„rezervacija“ je pooblastilo na papirju ali v elektronski obliki, ki daje pravico do prevoza na podlagi predhodno potrjenih prilagojenih ureditev prevoza;

| (10) | „upravljavec postaje“ je organizacijska enota v državi članici, odgovoren za upravljanje avtobusne postaje; |
| --- | --- |

(10)

„upravljavec postaje“ je organizacijska enota v državi članici, odgovoren za upravljanje avtobusne postaje;

| (11) | „odpoved“ je neizvedba
  določene
  predhodno načrtovane storitve, za katero je bila opravljena vsaj ena
  dejanska
  rezervacija; |
| --- | --- |

(11)

„odpoved“ je neizvedba
  določene
  predhodno načrtovane storitve, za katero je bila opravljena vsaj ena
  dejanska
  rezervacija;

| (12) | „zamuda“ je razlika med načrtovanim odhodom ali prihodom potnika v skladu z objavljenim voznim redom in dejanskim ali pričakovanim odhodom ali prihodom potnika;. |
| --- | --- |

(12)

„zamuda“ je razlika med načrtovanim odhodom ali prihodom potnika v skladu z objavljenim voznim redom in dejanskim ali pričakovanim odhodom ali prihodom potnika;.

| (13) | „dostopne oblike“ pomeni, da so potnikom na voljo enake informacije, na primer v pisni obliki, Braillovi pisavi ter zvočni, video- in/ali elektronski obliki
  . |
| --- | --- |

(13)

„dostopne oblike“ pomeni, da so potnikom na voljo enake informacije, na primer v pisni obliki, Braillovi pisavi ter zvočni, video- in/ali elektronski obliki
  .

Člen 4

Pogodba o prevozu in nediskriminatorni pogodbeni pogoji

1.   Avtobusni prevozniki potnikom zagotovijo dokaz o sklenitvi pogodbe o prevozu, tako da jim izdajo eno ali več vozovnic. Vozovnice se obravnavajo kot dokaz prima facies o sklenitvi pogodbe in s tem zagotavljajo pravice iz te uredbe.

2.   Brez poseganja v obveznosti javnih služb, ki zahtevajo socialne tarife, bodo splošni javnosti ponujeni pogodbeni pogoji in tarife, ki jih uporabljajo avtobusni prevozniki ali prodajalci vozovnic, brez kakršne koli diskriminacije na podlagi narodnosti ali stalnega prebivališča končne stranke ali sedeža avtobusnega prevoznika ali prodajalca vozovnic v Skupnosti.

Člen 5

Izključitev odstopanja

1.   Obveznosti v skladu s to uredbo ni mogoče omejiti ali opustiti, na primer s klavzulo o odstopanju ali omejevalno klavzulo v pogodbi o prevozu.

2.   Avtobusni prevozniki lahko ponudijo pogodbene pogoje, ki so za potnike ugodnejši kot pogoji iz te uredbe.

Poglavje II

Odgovornost avtobusnih prevoznikov do potnikov in njihove prtljage

Člen 6

Odgovornost za smrt in poškodbe potnikov

1.   V skladu s tem poglavjem avtobusni prevozniki odgovarjajo za izgubo ali škodo, ki nastane zaradi smrti
  ali
  fizične poškodbe ▐ potnikov v nesrečah, ki se zgodijo zaradi opravljanja storitev avtobusnega prevoza, medtem ko je potnik v avtobusu, vstopa vanj ali izstopa iz njega.

2.   Za
  nepogodbeno
  odgovornost avtobusnih prevoznikov za plačilo odškodnine ne velja nobena finančna omejitev, ne glede na to, ali je opredeljena z zakonom, konvencijo ali pogodbo.

3.   Pri vsakem zahtevku do zneska 220 000 EUR
  na potnika
  avtobusni prevoznik ne more izključiti ali omejiti svoje odgovornosti z dokazovanjem, da je poskrbel za varnost v skladu s odstavkom 4(a)
  , razen če celotni znesek posledičnega odškodninskega zahtevka presega znesek, za katerega je v skladu z Drugo direktivo Sveta 84/5/EGS z dne 30. decembra 1983 o približevanju zakonodaje držav članic o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil (9) obvezno zavarovanje zahtevano na podlagi nacionalne zakonodaje države članice, v kateri ima avtobusni prevoznik sedež. V takih primerih je odgovornost omejena na ta znesek
  .

4.   Avtobusni prevoznik ni odgovoren v skladu z odstavkom 1:

| (a) | če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza,
  ali
  se ji ▐ prevoznik ne bi mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah,
  ali
  katere posledic ni bilo mogoče preprečiti; |
| --- | --- |

(a)

če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza,
  ali
  se ji ▐ prevoznik ne bi mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah,
  ali
  katere posledic ni bilo mogoče preprečiti;

| (b) | če je nesrečo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti. |
| --- | --- |

(b)

če je nesrečo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti.

5.   Nobena določba v tej uredbi ne:

| (a) | pomeni, da je avtobusni prevoznik edina stranka, ki je odgovorna za plačilo odškodnine, ali |
| --- | --- |

(a)

pomeni, da je avtobusni prevoznik edina stranka, ki je odgovorna za plačilo odškodnine, ali

| (b) | omejuje pravic avtobusnega prevoznika, da zahteva odškodnino od katere koli druge stranke v skladu z veljavno zakonodajo države članice. |
| --- | --- |

(b)

omejuje pravic avtobusnega prevoznika, da zahteva odškodnino od katere koli druge stranke v skladu z veljavno zakonodajo države članice.

Člen 7

Odškodnina

1.   V primeru smrti potnika odškodnina na podlagi odgovornosti iz člena 6 vključuje:

| (a) | vse obvezne stroške po smrti potnika, zlasti stroške prevoza trupla in pogreba; |
| --- | --- |

(a)

vse obvezne stroške po smrti potnika, zlasti stroške prevoza trupla in pogreba;

| (b) | odškodnino iz odstavka 2 ║, če smrt ne nastopi takoj. |
| --- | --- |

(b)

odškodnino iz odstavka 2 ║, če smrt ne nastopi takoj.

2.   V primeru fizične poškodbe ali kakršne koli drugačne fizične škode ali duševnega pretresa, ki jih utrpi potnik, odškodnina vključuje:

| (a) | vse obvezne stroške, zlasti stroške zdravljenja in prevoza; |
| --- | --- |

(a)

vse obvezne stroške, zlasti stroške zdravljenja in prevoza;

| (b) | nadomestilo za finančno izgubo zaradi popolne ali delne nezmožnosti opravljanja dela ali zaradi povečanih potreb. |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo za finančno izgubo zaradi popolne ali delne nezmožnosti opravljanja dela ali zaradi povečanih potreb.

3.   Če je oseba, ki jo je potnik po pravni dolžnosti vzdrževal ali bi jo moral vzdrževati, zaradi smrti potnika ostala brez njegove podpore, se tej osebi prav tako izplača odškodnina zaradi te izgube.

Člen 8

Predplačila

1.   V primeru smrti potnika
  ali kakršne koli
  fizične poškodbe ▐, ki
  jo
  utrpi potnik v nesreči, ki nastane zaradi opravljanja storitev avtobusnega prevoza,
  in kadar potnik nima nobene druge police za zavarovanje potovanja,
  avtobusni prevoznik nemudoma, vendar v vsakem primeru ▐ v petnajstih dneh po tem, ko je ugotovljena identiteta fizične osebe, upravičene do odškodnine, izplača vsa predplačila, ki bi bila potrebna za izpolnitev takojšnjih finančnih potreb, pri čemer je nakazan znesek sorazmeren s škodo, ki jo je upravičena oseba utrpela
  , pod pogojem, da obstajajo dokazi prima facie o vzročnosti, ki jo je mogoče pripisati prevozniku
  .

2.   Brez poseganja v odstavek 1 predplačilo v primeru smrti ni manjše kot 21 000 EUR na potnika.

3.   Predplačilo ne pomeni priznanja odgovornosti in ga je mogoče upoštevati pri poznejših zneskih, izplačanih na podlagi te uredbe, vendar ni vračljivo, razen kadar je škodo povzročil potnik ali je nastala zaradi njegove malomarnosti, ko oseba, ki je prejela predplačilo, ni oseba, upravičena do odškodnine
  , ali ko je dejanska škoda nižja od zneska predplačila
  .

Člen 9

Odgovornost za izgubljeno in poškodovano prtljago

1.   Avtobusni prevozniki so odgovorni za izgubo prtljage ali škodo na prtljagi, za katero so odgovorni. Najvišja odškodnina znaša 1 800 EUR na potnika.

2.   V primeru nesreč, ki nastanejo zaradi opravljanja storitev avtobusnega prevoza, so avtobusni prevozniki odgovorni za izgubo ali škodo na osebnih predmetih, ki so jih imeli potniki na sebi ali pri sebi kot ročno prtljago. Najvišja odškodnina znaša 1 300 EUR na potnika.

3.   ▐ Avtobusni prevoznik
  ni odgovoren za
  škodo
  ali izgubo iz odstavkov 1 in 2:

| (a) | če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, in se ji avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ter katere posledic ni mogel preprečiti; |
| --- | --- |

(a)

če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, in se ji avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ter katere posledic ni mogel preprečiti;

| (b) | če je škodo ali izgubo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti. |
| --- | --- |

(b)

če je škodo ali izgubo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti.

Poglavje III

Pravice invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo

Člen 10

Preprečevanje zavrnitve prevoza

1.   Avtobusni prevozniki, prodajalci njihovih vozovnic in organizatorji potovanj zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti ne smejo zavrniti:

| (a) | sprejetja rezervacije za prevoz ali izdaje vozovnice za potovanje, za katero velja ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

sprejetja rezervacije za prevoz ali izdaje vozovnice za potovanje, za katero velja ta uredba;

| (b) | vkrcanja invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo, če ima ta oseba veljavno vozovnico ali rezervacijo. |
| --- | --- |

(b)

vkrcanja invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo, če ima ta oseba veljavno vozovnico ali rezervacijo.

2.   Invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo se za rezervacije in vozovnice ne sme zaračunati dodatnih stroškov.

Člen 11

Odstopanje in posebni pogoji

1.   Ne glede na določbe člena 10 lahko avtobusni prevozniki ali prodajalci njihovih vozovnic ali organizatorji potovanj zaradi invalidnosti ali omejene mobilnosti zavrnejo sprejetje rezervacije, izdajo vozovnice ali vkrcanje invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo:

▐

| (a) | kadar
  konstrukcija
  vozila fizično
  ali dejansko
  onemogoča vkrcanje ali prevoz invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

(a)

kadar
  konstrukcija
  vozila fizično
  ali dejansko
  onemogoča vkrcanje ali prevoz invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo;

| (b) | kadar vozilo ali infrastruktura na kraju odhoda ali prihoda nista zadostno opremljena, da bi zagotavljala varen prevoz invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo. |
| --- | --- |

(b)

kadar vozilo ali infrastruktura na kraju odhoda ali prihoda nista zadostno opremljena, da bi zagotavljala varen prevoz invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo.

Prevozniki, prodajalci vozovnic ali organizatorji potovanj si, če zavrnejo sprejetje rezervacije zaradi razlogov iz točke (a) ali (b) iz prvega pododstavka, v mejah možnosti prizadevajo, da zadevni osebi predlagajo sprejemljivo nadomestno rešitev.

2.   Invalidu ali osebi z omejeno mobilnostjo, ki se mu zavrne vkrcanje zaradi njegove invalidnosti ali omejene mobilnosti, se ponudi
  izbira med pravico
  do povračila
  in razumnim nadomestnim prevozom
  do namembnega mesta v primerljivem časovnem okviru.

3.   ▐ Če je nujno potrebno, lahko avtobusni prevoznik, prodajalec vozovnic ali organizator potovanj zahteva, da invalide ali osebe z omejeno mobilnostjo spremlja druga oseba, ki lahko tej osebi zagotovi potrebno pomoč,
  kadar:

| (a) | veljajo pogoji iz odstavka 1(a) ali (b) ali |
| --- | --- |

(a)

veljajo pogoji iz odstavka 1(a) ali (b) ali

| (b) | posadko zadevnega vozila sestavlja ena sama oseba, ki vozi vozilo, in ki invalidu ali osebi z omejeno mobilnostjo ne more zagotoviti pomoči, kakor je določeno v Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

posadko zadevnega vozila sestavlja ena sama oseba, ki vozi vozilo, in ki invalidu ali osebi z omejeno mobilnostjo ne more zagotoviti pomoči, kakor je določeno v Prilogi I.

4.   Kadar avtobusni prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanj uveljavlja odstopanje iz odstavka 1, invalida ali osebo z omejeno mobilnostjo takoj obvesti o razlogih ali jo na zahtevo o tem obvesti v pisni obliki v petih delovnih dneh od
  vložitve zahteve
  .

Člen 12

Dostopnost in informacije

1.   Avtobusni prevozniki ob ▐ sodelovanju z organizacijami, ki zastopajo invalide
  in osebe z omejeno mobilnostjo ter izvršne organe iz člena 27, določijo pravila o nediskriminatornem dostopu, ki veljajo za prevoz invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo
  in njihovih spremljevalcev
  , da izpolnijo veljavne zahteve glede varnosti. Ta pravila določajo vse pogoje dostopa do zadevnih avtobusnih storitev, vključno z dostopnostjo vozil, ki se uporabljajo, in njihovih zmogljivosti na krovu
  ter vgrajeno opremo za pomoč
  .

2.   Avtobusni prevozniki ali prodajalci vozovnic javno objavijo pravila iz odstavka 1 najpozneje takrat, ko se opravi rezervacija,
  v dostopni obliki
  in v vseh jezikih, v katerih se običajno objavljajo informacije za vse potnike. Pri objavljanju teh informacij je treba posebno pozornost nameniti potrebam invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo.

3.   Avtobusni prevozniki na zahtevo
  takoj
  objavijo mednarodno zakonodajo, zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, ki določa varnostne zahteve, na katerih temeljijo nediskriminatorna pravila dostopa.
  To je treba zagotoviti v dostopni obliki.

4.   Organizator potovanja objavi pravila iz odstavka 1, ki veljajo za potovanja, vključena v potovalne pakete, počitniške pakete in izlete, ki jih organizirajo, prodajajo ali dajejo v prodajo.

5.   Avtobusni prevozniki, prodajalci njihovih vozovnic ali organizatorji potovanj zagotovijo, da so vse zadevne informacije o pogojih prevoza, informacije o potovanju ali informacije o dostopnosti storitev
  , vključno z rezervacijami in informacijami prek spleta,
  na voljo v obliki, ki je ustrezna in dostopna za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo,
  razširi pa se tudi na starejše osebe in otroke, ki ne morejo potovati brez pomoči, in njihove spremljevalce
  .

Člen 13

Pravica do pomoči

1.   Upravljavci postaj in avtobusni prevozniki pred potovanjem,
  po njem in, če je mogoče,
  med njim ▐ zagotovijo ustrezno brezplačno pomoč invalidom ali osebam z omejeno mobilnostjo, kot je določeno v Prilogi I.
  Pomoč je treba prilagoditi individualnim potrebam invalida ali osebe z omejeno mobilnostjo.

2.   Upravljavci postaj in avtobusni prevozniki lahko zagotovijo pomoč sami ali z eno ali več strankami sklenejo pogodbo za zagotavljanje pomoči. Takšno pogodbo ali pogodbe lahko sklenejo na lastno pobudo ali na zahtevo.

Kadar upravljavci postaj in avtobusni prevozniki sklenejo pogodbo z eno ali več strankami za zagotavljanje pomoči, ostanejo odgovorni za zagotavljanje pomoči.

3.   Določbe tega poglavja upravljavcem postaj ali avtobusnim prevoznikom ne preprečujejo zagotavljanja pomoči po višjem standardu, kot je standard iz Priloge I, ali zagotavljanja dodatnih storitev poleg storitev, ki so določene v navedeni prilogi.

Člen 14

Pravica do pomoči na postajah

1.   Najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe države članice določijo avtobusne postaje, na katerih je treba zagotavljati pomoč invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, pri čemer se upošteva potreba za zagotovitev dostopnosti storitev na večini zemljepisnih lokacij. Države članice o tem takoj obvestijo Komisijo.
  Komisija seznam določenih avtobusnih postaj objavi na internetu.

2.   Upravljavec postaje, ki jo določi država članica v skladu z odstavkom 1, je odgovoren za zagotavljanje pomoči iz dela (a) Priloge I, ne da bi zanjo zaračunaval dodatne stroške invalidom ali osebam z omejeno mobilnostjo, če zadevna oseba izpolnjuje pogoje iz člena 16.

3.
     
  Kadar je potrebno spremstvo priznanega psa vodnika, se to zagotovi pod pogojem, da je bil avtobusni prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanj obveščen v skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi o prevozu psov vodnikov.

Člen 15

Pravica do pomoči na vozilu

Avtobusni prevozniki invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo zagotovijo vsaj brezplačno pomoč iz dela (b) Priloge I ▐ med vkrcavanjem na avtobus in izkrcavanjem iz njega, če zadevna oseba izpolnjuje pogoje iz člena 16.

Člen 16

Pogoji za zagotovitev pomoči

1.   Avtobusni prevozniki, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj sodelujejo z namenom, da bi zagotovili pomoč invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo pod pogojem, da je avtobusni prevoznik, upravljavec postaje, prodajalec vozovnic ali organizator potovanj vsaj
  24
  ur, preden oseba potrebuje pomoč, obveščen o potrebah te osebe po takšni pomoči
  , razen če izvajalec pomoči ne predlaga krajšega roka za obveščanje ali če se o tem ne dogovorita izvajalec pomoči in potnik
  .

2.   Avtobusni prevozniki, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za olajšanje prejemanja obvestil o potrebi po pomoči, ki jih pošljejo invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo.
  Potnik prejme potrdilo, da so bile potrebe po pomoči sporočene. Te obveznosti veljajo
  na vseh njihovih prodajnih točkah, vključno s prodajo po telefonu in prek interneta.

3.   Če oseba ne pošlje nobenega obvestila v skladu z odstavkom 1, si avtobusni prevozniki, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic in organizatorji potovanj čim bolj prizadevajo za zagotovitev pomoči tako, da se lahko invalid ali oseba z omejeno mobilnostjo, ki ima za prevoz kupljeno vozovnico, vkrca na avtobus, prestopi ali se ob prihodu izkrca iz avtobusa.

4.   Pomoč se zagotovi pod pogojem, da zadevna oseba pride na določeno mesto:

| — | ob uri, ki jo predhodno določi avtobusni prevoznik, pri čemer je lahko to največ 60 minut pred predvidenim časom odhoda, ali |
| --- | --- |

—

ob uri, ki jo predhodno določi avtobusni prevoznik, pri čemer je lahko to največ 60 minut pred predvidenim časom odhoda, ali

| — | če ura ni določena, najpozneje 30 minut pred predvidenim časom odhoda
  , razen če izvajalec pomoči ne predlaga drugače ali se s potnikom drugače dogovori
  . |
| --- | --- |

—

če ura ni določena, najpozneje 30 minut pred predvidenim časom odhoda
  , razen če izvajalec pomoči ne predlaga drugače ali se s potnikom drugače dogovori
  .

5.   Upravljavec postaje, ki jo imenuje država članica v skladu s členom 14(1), ob upoštevanju lokalnih razmer in brez poseganja v pristojnosti drugih organov v zvezi z območji, ki so zunaj prostorov postaje, določi točke prihoda in odhoda na postaji ali točke, ki so pod neposrednim nadzorom upravljavca postaje, in sicer znotraj in zunaj postajne zgradbe, na katerih lahko invalidi ali osebe z omejeno mobilnostjo prijavijo svoj prihod in zaprosijo za pomoč.

6.   
  Za to določene točke iz odstavka 5 so jasno označene
  , dostopne in prepoznavne za invalide in osebe z zmanjšano mobilnostjo
  in zagotavljajo
  potrebne
  informacije o postaji in ponujeni pomoči v dostopnih oblikah.

Člen 17

Posredovanje informacij tretji osebi

1.   Kadar za zagotavljanje pomoči skrbi podpogodbenik in avtobusni prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanj prejme obvestilo o potrebi za pomoč vsaj 48 ur pred predvidenim časom odhoda na pot,
  ta
  posreduje
  vse pomembne informacije, tako da podpogodbenik obvestilo prejme
  vsaj 36 ur pred predvidenim časom odhoda na pot.

2.   Kadar za zagotavljanje pomoči skrbi podpogodbenik in avtobusni prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanj ne prejme obvestila o potrebi za pomoč vsaj 48 ur pred predvidenim časom odhoda na pot, prevoznik ali prodajalec vozovnic ali organizator potovanja ▐ posreduje
  informacije, tako da podpogodbenik obvestilo prejme
  takoj, ko je to mogoče.

Člen 18

Usposabljanje

Avtobusni prevoznik
  in upravljavec postaje
  :

| (a) | zagotovi, da imajo vsi njegovi uslužbenci, vključno z zaposlenimi pri podpogodbeniku, ki ponujajo neposredno pomoč invalidom ali osebam z omejeno mobilnostjo, potrebno znanje za izpolnjevanje potreb oseb z različnimi oblikami invalidnosti ali omejitev mobilnosti; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da imajo vsi njegovi uslužbenci, vključno z zaposlenimi pri podpogodbeniku, ki ponujajo neposredno pomoč invalidom ali osebam z omejeno mobilnostjo, potrebno znanje za izpolnjevanje potreb oseb z različnimi oblikami invalidnosti ali omejitev mobilnosti;

| (b) | za vse svoje uslužbence, ki delajo neposredno s potniki, zagotovi usposabljanje o pomoči invalidom in ozaveščanju o invalidnosti, kot je opisano v Prilogi II; |
| --- | --- |

(b)

za vse svoje uslužbence, ki delajo neposredno s potniki, zagotovi usposabljanje o pomoči invalidom in ozaveščanju o invalidnosti, kot je opisano v Prilogi II;

| (c) | zagotovi, da se ob zaposlitvi vsi novi uslužbenci udeležijo usposabljanja glede invalidnosti ter da se osebje po potrebi udeležuje osvežitvenih tečajev. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da se ob zaposlitvi vsi novi uslužbenci udeležijo usposabljanja glede invalidnosti ter da se osebje po potrebi udeležuje osvežitvenih tečajev.

Člen 19

Odškodnina za invalidske vozičke in opremo za gibanje

1.   Kadar se invalidski vozički ali druga oprema za gibanje ali njihovi deli med postopkom na postaji ali nalaganjem na vozilo izgubijo ali poškodujejo, potniku, ki je lastnik zadevne opreme, avtobusni prevoznik ali upravljavec postaje, odvisno od tega, kdo je bil odgovoren za opremo med izgubo ali poškodbo, izplača odškodnino.

Po potrebi se poskuša čim hitreje zagotoviti nadomestno opremo s podobnimi tehničnimi in funkcionalnimi lastnostmi, kot jih je imela poškodovana ali izgubljena oprema.

2.
     
  Avtobusni prevoznik ni odgovoren v skladu z odstavkom 1:

| (a) | če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, in se ji avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ter katere posledic ni mogel preprečiti; |
| --- | --- |

(a)

če se je nesreča zgodila zaradi okoliščin, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza, in se ji avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je upošteval vse potrebno za varnost v zadevnih okoliščinah, ter katere posledic ni mogel preprečiti;

| (b) | če je škodo ali izgubo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti. |
| --- | --- |

(b)

če je škodo ali izgubo zakrivil potnik ali jo je povzročil iz malomarnosti.

3.   Znesek odškodnine, ki se izplača na podlagi tega člena
  , ustreza dejanski izgubi
  .

Poglavje IV

Obveznosti avtobusnih prevoznikov v primeru prekinitve potovanja

Člen 20

Odgovornost v primeru odpovedi in dolgih zamud

1.
     Avtobusni prevozniki so odgovorni za odpovedi
  , preveliko število rezervacij
  in za zamude pri odhodu, ki presegajo dve uri
  . Avtobusni prevozniki so odgovorni le za odpovedi in zamude, do katerih pride zaradi okoliščin, na katere lahko vplivajo. Sem ne spadajo zamude zaradi prometnih zastojev, mejnih kontrol in/ali drugih kontrol vozil.
  V
  vseh odškodninskih
  primerih se zadevnim potnikom vsaj:

| (a) | ponudi nadomestni prevoz
  brez doplačila in
  pod razumnimi pogoji ali se jih, če to ni izvedljivo, seznani z ustreznimi nadomestnimi prevoznimi storitvami drugih prevoznikov; |
| --- | --- |

(a)

ponudi nadomestni prevoz
  brez doplačila in
  pod razumnimi pogoji ali se jih, če to ni izvedljivo, seznani z ustreznimi nadomestnimi prevoznimi storitvami drugih prevoznikov;

| (b) | povrnejo stroški nakupa vozovnice, razen če potnik sprejme nadomestni prevoz iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

povrnejo stroški nakupa vozovnice, razen če potnik sprejme nadomestni prevoz iz točke (a);

| (c) | poleg povračila iz točke (b)
  prizna pravica do odškodnine v znesku
  50 %
  cene vozovnice, če jim avtobusni prevoznik ne zagotovi nadomestnega prevoza ali informacij iz točke (a). Odškodnina se izplača v roku enega meseca po vložitvi odškodninskega zahtevka;. |
| --- | --- |

(c)

poleg povračila iz točke (b)
  prizna pravica do odškodnine v znesku
  50 %
  cene vozovnice, če jim avtobusni prevoznik ne zagotovi nadomestnega prevoza ali informacij iz točke (a). Odškodnina se izplača v roku enega meseca po vložitvi odškodninskega zahtevka;.

| (d) | če sprejmejo ponujeno nadomestno prevozno storitev, imajo potniki pravico do odškodnine v znesku 50 % cene vozovnice ter ne izgubijo pravice do prevoza. Cena vozovnice je polna cena, ki jo je potnik plačal za odloženi del potovanja. Odškodnina se izplača v enem mesecu po vložitvi odškodninskega zahtevka; |
| --- | --- |

(d)

če sprejmejo ponujeno nadomestno prevozno storitev, imajo potniki pravico do odškodnine v znesku 50 % cene vozovnice ter ne izgubijo pravice do prevoza. Cena vozovnice je polna cena, ki jo je potnik plačal za odloženi del potovanja. Odškodnina se izplača v enem mesecu po vložitvi odškodninskega zahtevka;

| (e) | ponudi obrok in osvežilno pijačo, primerno glede na čakalno dobo, če ju je mogoče razumno priskrbeti; |
| --- | --- |

(e)

ponudi obrok in osvežilno pijačo, primerno glede na čakalno dobo, če ju je mogoče razumno priskrbeti;

| (f) | ponudi hotelsko ali drugačno nastanitev in prevoz od postaje do kraja nastanitve, če je pred nadaljevanjem potovanja treba prenočiti; |
| --- | --- |

(f)

ponudi hotelsko ali drugačno nastanitev in prevoz od postaje do kraja nastanitve, če je pred nadaljevanjem potovanja treba prenočiti;

| (g) | če avtobus postane neuporaben, ponudi prevoz od kraja, kjer je neuporabno vozilo, do primernega čakališča in/ali postaje, od koder bo možno nadaljevanje potovanja
  . |
| --- | --- |

(g)

če avtobus postane neuporaben, ponudi prevoz od kraja, kjer je neuporabno vozilo, do primernega čakališča in/ali postaje, od koder bo možno nadaljevanje potovanja
  .

2.
     
  V primerih, razen tistih iz odstavka 1, so avtobusni prevozniki odgovorni za več kot dveurno zamudo pri prihodu, kadar do zamude pride zaradi:

| — | malomarnosti ali krivde voznika, ali |
| --- | --- |

—

malomarnosti ali krivde voznika, ali

| — | tehnične okvare vozila. |
| --- | --- |

—

tehnične okvare vozila.

V takšnih primerih imajo zadevni potniki najmanj:

| (a) | pravico do odškodnine, ki znaša 50 % cene vozovnice; cena vozovnice je polna cena, ki jo je potnik plačal za odloženi del potovanja. Odškodnina se izplača v enem mesecu od vložitve odškodninskega zahtevka; |
| --- | --- |

(a)

pravico do odškodnine, ki znaša 50 % cene vozovnice; cena vozovnice je polna cena, ki jo je potnik plačal za odloženi del potovanja. Odškodnina se izplača v enem mesecu od vložitve odškodninskega zahtevka;

| (b) | pravico do pomoči iz točk (e), (f) in (g) odstavka 1 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

pravico do pomoči iz točk (e), (f) in (g) odstavka 1 tega člena.

3.
     
  Prevoznik je oproščen te odgovornosti, kadar je mogoče odpoved ali zamudo pripisati enemu od teh razlogov:

| (a) | okoliščinam, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza in se jim avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je storil vse potrebno v zadevnih okoliščinah, ter katerih posledic ni mogel preprečiti; |
| --- | --- |

(a)

okoliščinam, ki niso povezane z opravljanjem storitev avtobusnega prevoza in se jim avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je storil vse potrebno v zadevnih okoliščinah, ter katerih posledic ni mogel preprečiti;

| (b) | malomarnosti potnika; ali |
| --- | --- |

(b)

malomarnosti potnika; ali

| (c) | ravnanju tretje osebe, ki se mu avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je storil vse potrebno v zadevnih okoliščinah, ter katerega posledic ni mogel preprečiti. |
| --- | --- |

(c)

ravnanju tretje osebe, ki se mu avtobusni prevoznik ni mogel izogniti, čeprav je storil vse potrebno v zadevnih okoliščinah, ter katerega posledic ni mogel preprečiti.

Člen 21

Zagotavljanje informacij

1.   V primeru zamude avtobusni prevozniki ali upravljavci postaje, kadar je to primerno, obvestijo potnike o predvideni uri odhoda in prihoda, takoj ko je ta informacija na voljo, vendar ne pozneje kot 30 minut po uri odhoda iz voznega reda ali eno uro pred uro prihoda iz voznega reda.
  Tudi to informacijo se zagotovi v obliki, ki je dostopna za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo.

2.   Če potniki zaradi zamude zamudijo povezavo, si avtobusni prevoznik v mejah možnega prizadeva, da prizadete potnike seznani z nadomestnimi povezavami.

Člen 22

Nadaljnji zahtevki

Ta uredba
  se uporablja brez poseganja v pravice potnika do dodatne odškodnine. Odškodnina, ki je odobrena na podlagi te uredbe, se lahko odšteje od takšne odškodnine
  .

Člen 23

Dodatni ukrepi v korist potnikom

Prevozniki
  skupaj z zainteresiranimi skupinami, strokovnimi združenji ter združenji strank, potnikov in invalidov sodelujejo pri sprejetju ureditve na nacionalni ali evropski ravni. Ti ukrepi morajo biti namenjeni izboljševanju oskrbe potnikov, zlasti v primeru daljših zamud in prekinitev ali odpovedi potovanja
  , pri tem pa je treba dajati prednost oskrbi potnikov s posebnimi potrebami, ki izhajajo iz invalidnosti, zmanjšane mobilnosti, bolezni, starosti, nosečnosti in to oskrbo razširiti tudi na male otroke in spremljevalce
  .

V primeru dolgotrajnih zamud, prekinitev ali odpovedi potovanja, je treba oskrbo osredotočiti na zagotavljanje zdravstvene pomoči, po potrebi hrane in pijače, rednih posodobljenih informacij in, kjer je to primerno, alternativnih potovalnih aranžmajev in nastanitve.

Poglavje V

Informacije za potnike in obravnava pritožb

Člen 24

Pravica do informacij o potovanju

Upravljavci postaj in avtobusni prevozniki potnikom med potovanjem zagotavljajo ustrezne informacije
  v dostopnih oblikah
  .

Člen 25

Informacije o pravicah potnikov

║ Avtobusni prevozniki in upravljavci postaj potnikom zagotovijo ustrezne in izčrpne informacije o njihovih pravicah iz te uredbe, in sicer najpozneje ob odhodu in med potovanjem. Informacije je treba zagotoviti

  v dostopnih oblikah
  . Te informacije vključujejo kontaktne podatke izvršnega organa, ki ga imenuje država članica v skladu s členom 27(1).

Člen 26

Pritožbe

1.   
  Če takšnega organa še ni, avtobusni prevozniki uvedejo mehanizem za obravnavo pritožb v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te uredbe
  , ki je dostopen za vse potnike, vključno z invalidnimi potniki in potniki z zmanjšano mobilnostjo
  .

2.   Potniki lahko avtobusnemu prevozniku predložijo pritožbo v enem mesecu od dne, ko je bila storitev opravljena ali ko bi storitev morala biti opravljena. V 20 delovnih dneh naslovnik pritožbe predloži svoje utemeljeno mnenje ali v utemeljenih primerih potnika obvesti, kdaj lahko pričakuje odgovor. Čas, ki je potreben za odgovor, ne sme presegati dveh mesecev od prejema pritožbe.

3.   Če se v roku iz odstavka 2 ne prejme noben odgovor, se šteje, da je bila pritožba odobrena.

4.
     
  Avtobusni prevozniki vsako leto izdajo poročilo o številu in vsebini prejetih pritožb, povprečnem številu dni, potrebnih za odgovor, in ukrepih, sprejetih za odpravo vzrokov za pritožbe.

Poglavje VI

Izvajanje in nacionalni izvršni organi

Člen 27

Nacionalni izvršni organi

1.   Vsaka država članica imenuje organ ali organe, ki bodo odgovorni za izvajanje te uredbe. Vsak organ sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev, da se pravice potnikov spoštujejo, vključno s skladnostjo s pravili glede dostopnosti iz člena 12. Vsak organ je neodvisen, kar zadeva njegovo organizacijo, odločitve glede financiranja, pravne strukture in odločanja ▐.

2.   Države članice obvestijo Komisijo glede organa ali organov, imenovanih v skladu s tem členom, ter o njihovi odgovornosti.

3.
     
  Ti organi sodelujejo z organizacijami, ki zastopajo avtobusne prevoznike in potrošnike, vključno z organizacijami, ki zastopajo invalide in osebe z omejeno mobilnostjo.

4.   Vsak potnik se lahko glede domnevne kršitve te uredbe pritoži pri ustreznem organu, imenovanem na podlagi odstavka 1.

5.   Države članice, ki so se odločile, da izvzamejo nekatere storitve v skladu s členom 2(2), zagotovijo primerljiv mehanizem za izvajanje pravic potnika.

Člen 28

Poročilo o izvajanju

1.   Izvršni organi, imenovani v skladu s členom 27(1), vsako leto 1. junija objavijo poročilo o svoji dejavnosti v preteklem letu, ki med drugim vključuje:

| (a) | opis ukrepov, sprejetih za izvajanje določb te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

opis ukrepov, sprejetih za izvajanje določb te uredbe;

| (b) | sklicevanje na postopke, ki so se uporabili za poravnavo posameznih pritožb; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanje na postopke, ki so se uporabili za poravnavo posameznih pritožb;

| (c) | povzetek pravil o dostopnosti za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, ki veljajo v tej državi članici; |
| --- | --- |

(c)

povzetek pravil o dostopnosti za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo, ki veljajo v tej državi članici;

| (d) | zbrane podatke o pritožbah
  , vključno s podatki o njihovem izidu in časovnem poteku reševanja
  ; |
| --- | --- |

(d)

zbrane podatke o pritožbah
  , vključno s podatki o njihovem izidu in časovnem poteku reševanja
  ;

| (e) | podrobnosti o uveljavljenih kaznih; |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti o uveljavljenih kaznih;

| (f) | druge pomembne informacije za boljše izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

druge pomembne informacije za boljše izvajanje te uredbe.

2.   Da lahko pripravijo osnutek takšnega poročila, izvršni organi hranijo statistične podatke o posameznih pritožbah glede na zadevo in zadevne družbe. Takšni podatki so na zahtevo na voljo Komisiji ali nacionalnim preiskovalnim organom do tri leta od datuma nastanka dogodka.

Člen 29

Sodelovanje med izvršnimi organi

Nacionalni izvršni organi, imenovani v skladu s členom 27(1), si izmenjujejo informacije o svojem delu, načelih odločanja in praksah za dosledno varstvo potnikov po vsej Skupnosti. Pri tem jih podpira Komisija.

Člen 30

Kazni

Države članice določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Predpisane kazni
  , ki lahko vključujejo naročilo plačila odškodnine zadevnemu potniku,
  morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo in ji nemudoma sporočijo vse naknadne spremembe, ki vplivajo nanje.

Poglavje VII

Končne določbe

Člen 31

Poročilo

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do ...
   (10) predloži poročilo o njenem izvajanju in njenih učinkih. Poročilu se po potrebi priložijo zakonodajni predlogi o podrobnejšem nadaljnjem izvajanju določb te uredbe ali o njeni spremembi.

Člen 32

Sprememba Uredbe (ES) št. 2006/2004

Prilogi k Uredbi (ES) št. 2006/2004 se doda naslednja točka:

| „18. | Uredba (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (UL L ...).“ |
| --- | --- |

„18.

Uredba (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (UL L ...).“

Člen 33

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od ...
   (11).

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C. ...

1

UL C. ...

(2)  UL C. ...

2

UL C. ...

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

(4)  

  UL L 226, 10.9.2003, str. 4.

4

UL L 226, 10.9.2003, str. 4.

(5)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

5

(6)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

6

(7)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1.

7

(8)  
  UL L 74, 20.3.1992, str. 1.

8

UL L 74, 20.3.1992, str. 1.

(9)  

  UL L 8, 11.1.1984, str. 17.

9

UL L 8, 11.1.1984, str. 17.

(10)  UL : tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

10

UL : tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(11)  UL: dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

11

UL: dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA I

Pomoč, ki je zagotovljena invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo

| a) | Pomoč na postajah
  Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:






  — | da sporočijo svoj prihod na postajo in zaprosijo za pomoč na za to določenih točkah; |
| --- | --- | --- |

a)

Pomoč na postajah

Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:

—

da sporočijo svoj prihod na postajo in zaprosijo za pomoč na za to določenih točkah;

| — | da se premaknejo z določene točke do blagajne, v čakalnico ali na območje za vkrcavanje. |
| --- | --- |

—

da se premaknejo z določene točke do blagajne, v čakalnico ali na območje za vkrcavanje.

| b) | Pomoč na vozilu
  Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:






  — | vkrcanje na avtobus s pomočjo dvigal, invalidskih vozičkov ali druge ustrezne opreme, |
| --- | --- | --- |

b)

Pomoč na vozilu

Pomoč in ureditve, ki so potrebne, da se invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo omogoči:

—

vkrcanje na avtobus s pomočjo dvigal, invalidskih vozičkov ali druge ustrezne opreme,

| — | natovarjanje njihove prtljage; |
| --- | --- |

—

natovarjanje njihove prtljage;

| — | prevzem njihove prtljage; |
| --- | --- |

—

prevzem njihove prtljage;

| — | izkrcanje iz vozila; |
| --- | --- |

—

izkrcanje iz vozila;

| — | odhod na stranišče, če je to
  mogoče
  ; |
| --- | --- |

—

odhod na stranišče, če je to
  mogoče
  ;

| — | spremstvo priznanega psa vodnika na avtobusu
  , kolikor je to mogoče
  ; |
| --- | --- |

—

spremstvo priznanega psa vodnika na avtobusu
  , kolikor je to mogoče
  ;

| — | dostop do sedežev; |
| --- | --- |

—

dostop do sedežev;

| — | zagotovitev bistvenih informacij o potovanju v dostopni obliki; |
| --- | --- |

—

zagotovitev bistvenih informacij o potovanju v dostopni obliki;

| — | vkrcavanje/izkrcavanje med postanki med potovanjem, če je to izvedljivo |
| --- | --- |

—

vkrcavanje/izkrcavanje med postanki med potovanjem, če je to izvedljivo

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA II

Usposabljanje glede invalidnosti

| a) | Usposabljanje glede osveščanja o invalidnosti
  Usposabljanje osebja, ki dela neposredno s potniki, vključuje:






  — | ozaveščanje o potrebah potnikov s fizičnimi, senzornimi (sluh in vid) in skritimi motnjami ali motnjami pri učenju ter o ustreznem odzivu na njihove potrebe, vključno s tem, kako razlikovati med različnimi sposobnostmi posameznikov, katerih mobilnost, orientacija ali komunikacija je morda omejena; |
| --- | --- | --- |

a)

Usposabljanje glede osveščanja o invalidnosti

Usposabljanje osebja, ki dela neposredno s potniki, vključuje:

—

ozaveščanje o potrebah potnikov s fizičnimi, senzornimi (sluh in vid) in skritimi motnjami ali motnjami pri učenju ter o ustreznem odzivu na njihove potrebe, vključno s tem, kako razlikovati med različnimi sposobnostmi posameznikov, katerih mobilnost, orientacija ali komunikacija je morda omejena;

| — | ovire, s katerimi se srečujejo invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z ovirami, povezanimi z odnosom ljudi, okoljske/fizične ovire in organizacijske ovire; |
| --- | --- |

—

ovire, s katerimi se srečujejo invalidi in osebe z omejeno mobilnostjo, vključno z ovirami, povezanimi z odnosom ljudi, okoljske/fizične ovire in organizacijske ovire;

| — | priznani psi vodniki, vključno z vlogo in potrebami teh psov; |
| --- | --- |

—

priznani psi vodniki, vključno z vlogo in potrebami teh psov;

| — | ravnanje v nepredvidenih dogodkih; |
| --- | --- |

—

ravnanje v nepredvidenih dogodkih;

| — | medosebne spretnosti in komuniciranje z gluhimi in naglušnimi osebami, slabovidnimi osebami, osebami z motnjami v govoru ter osebami z motnjami pri učenju; |
| --- | --- |

—

medosebne spretnosti in komuniciranje z gluhimi in naglušnimi osebami, slabovidnimi osebami, osebami z motnjami v govoru ter osebami z motnjami pri učenju;

| — | način, kako pazljivo ravnati z invalidskimi vozički in drugimi pripomočki za mobilnost, da se preprečijo poškodbe (za vse osebje, ki je odgovorno za ravnanje s prtljago). |
| --- | --- |

—

način, kako pazljivo ravnati z invalidskimi vozički in drugimi pripomočki za mobilnost, da se preprečijo poškodbe (za vse osebje, ki je odgovorno za ravnanje s prtljago).

| b) | Usposabljanje za pomoč invalidom
  Usposabljanje osebja, ki neposredno pomaga invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, vključuje:






  — | način, na katerega uporabnikom invalidskih vozičkov pomagati na voziček in z njega; |
| --- | --- | --- |

b)

Usposabljanje za pomoč invalidom

Usposabljanje osebja, ki neposredno pomaga invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, vključuje:

—

način, na katerega uporabnikom invalidskih vozičkov pomagati na voziček in z njega;

| — | spretnosti za zagotavljanje pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo s priznanim psom vodnikom, vključno z vlogo in potrebami teh psov; |
| --- | --- |

—

spretnosti za zagotavljanje pomoči invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, ki potujejo s priznanim psom vodnikom, vključno z vlogo in potrebami teh psov;

| — | tehnike za spremljanje slepih in slabovidnih potnikov ter za ravnanje s priznanimi
  psi vodniki
  in njihov prevoz
  , pri čemer je treba upoštevati, da so psi vodniki vzgojeni tako, da ubogajo samo ukaze lastnika in se osebje med delovnim časom ne bi smelo ukvarjati z njimi
  ; |
| --- | --- |

—

tehnike za spremljanje slepih in slabovidnih potnikov ter za ravnanje s priznanimi
  psi vodniki
  in njihov prevoz
  , pri čemer je treba upoštevati, da so psi vodniki vzgojeni tako, da ubogajo samo ukaze lastnika in se osebje med delovnim časom ne bi smelo ukvarjati z njimi
  ;

| — | poznavanje vrst opreme, ki lahko pomaga invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, ter usposobljenost za ravnanje s takšno opremo; |
| --- | --- |

—

poznavanje vrst opreme, ki lahko pomaga invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo, ter usposobljenost za ravnanje s takšno opremo;

| — | uporabo opreme za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki se uporablja, ter poznavanje ustreznih postopkov za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki zagotavljajo varnost in dostojanstvo invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

—

uporabo opreme za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki se uporablja, ter poznavanje ustreznih postopkov za pomoč pri vkrcavanju in izstopanju, ki zagotavljajo varnost in dostojanstvo invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo;

| — | zadostno razumevanje potrebe po zanesljivi in strokovni pomoči ter ozaveščanje o tem, da se nekateri invalidni potniki med potovanjem morda počutijo ranljive zaradi svoje odvisnosti od pomoči; |
| --- | --- |

—

zadostno razumevanje potrebe po zanesljivi in strokovni pomoči ter ozaveščanje o tem, da se nekateri invalidni potniki med potovanjem morda počutijo ranljive zaradi svoje odvisnosti od pomoči;

| — | poznavanje prve pomoči. |
| --- | --- |

—

poznavanje prve pomoči.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/331

---

Četrtek, 23. aprila 2009Trajanje varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic ***I

P6_TA(2009)0282

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (KOM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

2010/C 184 E/69

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0464),

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 47(2), 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija poslala predlog Parlamentu (C6-0281/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0070/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0157

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/116/ES o trajanju varstva avtorske pravice in sorodnih pravic

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 47(2), 55 in 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (3) je trajanje varstva za izvajalce in proizvajalce fonogramov 50 let. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2006/116/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o trajanju varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (3) je trajanje varstva za izvajalce in proizvajalce fonogramov 50 let.

| (2) | Za izvajalce se to obdobje začne z izvedbo ali, če je bil posnetek izvedbe izdan ali priobčen javnosti v 50 letih od datuma izvedbe,
  s prvo takšno izdajo ali prvo priobčitvijo
  javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajalce se to obdobje začne z izvedbo ali, če je bil posnetek izvedbe izdan ali priobčen javnosti v 50 letih od datuma izvedbe,
  s prvo takšno izdajo ali prvo priobčitvijo
  javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.

| (3) | Za proizvajalce fonogramov se obdobje začne z izdelavo posnetka ali objavo v 50 letih od izdelave posnetka, ali – če ni bil objavljen – s priobčitvijo javnosti v 50 letih od izdelave posnetka. |
| --- | --- |

(3)

Za proizvajalce fonogramov se obdobje začne z izdelavo posnetka ali objavo v 50 letih od izdelave posnetka, ali – če ni bil objavljen – s priobčitvijo javnosti v 50 letih od izdelave posnetka.

| (4) | Družbeno priznan pomen umetniškega prispevka izvajalcev se mora odražati v ravni varstva, ki priznava njihov ustvarjalni in umetniški prispevek. |
| --- | --- |

(4)

Družbeno priznan pomen umetniškega prispevka izvajalcev se mora odražati v ravni varstva, ki priznava njihov ustvarjalni in umetniški prispevek.

| (5) | Izvajalci običajno začnejo kariero mladi in trenutno 50-letno trajanje varstva za njihove izvedbe,
  ki se uporablja za posnetke izvedb,
  pogosto izvedb ne varuje v celem ║ življenju. Zato se
  nekateri
  izvajalci ob koncu svojega življenja soočajo z dohodkovno vrzeljo izvajalcev. Pogosto tudi ne morejo uveljavljati svojih pravic, da bi preprečili ali omejili sporno uporabo izvedb
  , ki bi se lahko pojavile
  v času njihovega življenja. |
| --- | --- |

(5)

Izvajalci običajno začnejo kariero mladi in trenutno 50-letno trajanje varstva za njihove izvedbe,
  ki se uporablja za posnetke izvedb,
  pogosto izvedb ne varuje v celem ║ življenju. Zato se
  nekateri
  izvajalci ob koncu svojega življenja soočajo z dohodkovno vrzeljo izvajalcev. Pogosto tudi ne morejo uveljavljati svojih pravic, da bi preprečili ali omejili sporno uporabo izvedb
  , ki bi se lahko pojavile
  v času njihovega življenja.

| (6) | Prihodki, ki izhajajo iz izključnih pravic reproduciranja in dajanja na voljo, kakor je določeno v Direktivi 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (4), ter pravičnega nadomestila za reproduciranje za privatno uporabo skladno z navedeno direktivo, ter iz izključnih pravic distribuiranja in dajanja v najem v skladu z Direktivo 2006/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine (5), bi morali biti izvajalcem na voljo vsaj v času njihovega življenja. |
| --- | --- |

(6)

Prihodki, ki izhajajo iz izključnih pravic reproduciranja in dajanja na voljo, kakor je določeno v Direktivi 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (4), ter pravičnega nadomestila za reproduciranje za privatno uporabo skladno z navedeno direktivo, ter iz izključnih pravic distribuiranja in dajanja v najem v skladu z Direktivo 2006/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski pravici, na področju intelektualne lastnine (5), bi morali biti izvajalcem na voljo vsaj v času njihovega življenja.

| (7) | Trajanje varstva za posnetke izvedb in za fonograme bi zato bilo treba podaljšati na
  70 let po dogodku, ki je podlaga za varstvo. |
| --- | --- |

(7)

Trajanje varstva za posnetke izvedb in za fonograme bi zato bilo treba podaljšati na
  70 let po dogodku, ki je podlaga za varstvo.

| (8) | ▐ Pravice do posnetka izvedbe bi morale preiti nazaj na izvajalca, če se proizvajalec fonogramov vzdrži dajanja v prodajo zadostne količine primerkov fonograma
  v skladu z Mednarodno konvencijo za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij
  , ki bi bil, razen v podaljšanem trajanju, v prosti uporabi, ali vzdrži dajanja takega fonograma na voljo javnosti.
  Ta možnost bi morala biti na voljo po razumnem roku, v katerem bi proizvajalec fonogramov izvedel tovrstna dejanja izkoriščanja. Zato bi morale pravice proizvajalcev fonogramov prenehati, da bi se izognili temu, da bi te pravice soobstajale skupaj s pravicami izvajalca do posnetka izvedbe, pri čemer pravice slednjega niso več prenesene na proizvajalca fonograma ali dodeljene proizvajalcu fonograma. |
| --- | --- |

(8)

▐ Pravice do posnetka izvedbe bi morale preiti nazaj na izvajalca, če se proizvajalec fonogramov vzdrži dajanja v prodajo zadostne količine primerkov fonograma
  v skladu z Mednarodno konvencijo za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij
  , ki bi bil, razen v podaljšanem trajanju, v prosti uporabi, ali vzdrži dajanja takega fonograma na voljo javnosti.
  Ta možnost bi morala biti na voljo po razumnem roku, v katerem bi proizvajalec fonogramov izvedel tovrstna dejanja izkoriščanja. Zato bi morale pravice proizvajalcev fonogramov prenehati, da bi se izognili temu, da bi te pravice soobstajale skupaj s pravicami izvajalca do posnetka izvedbe, pri čemer pravice slednjega niso več prenesene na proizvajalca fonograma ali dodeljene proizvajalcu fonograma.

| (9) | Izvajalci morajo običajno ob vzpostavitvi pogodbenega odnosa s proizvajalcem fonograma na proizvajalce fonogramov prenesti
  ali dodeliti
  svoje izključne pravice reproduciranja, distribuiranja, dajanja v najem in dajanja na voljo posnetkov svojih izvedb. V zameno
  nekateri
  izvajalci vnaprej dobijo avtorske honorarje in plačila šele, ko proizvajalec fonogramov povrne začetno predplačilo in odšteje pogodbeno določene odbitke.
  Drugi izvajalci prenesejo ali dodelijo svoje izključne pravice za plačilo v enkratnem znesku („neponavljajoče se nadomestilo“). To je še zlasti značilno za izvajalce, ki igrajo spremljevalno glasbo in se ne pojavijo na seznamu tistih, ki so prispevali k izvedbi („pogodbeni izvajalci“), vendar včasih tudi za izvajalce, ki so na seznamu tistih, ki so prispevali k izvedbi („glavni izvajalci“). |
| --- | --- |

(9)

Izvajalci morajo običajno ob vzpostavitvi pogodbenega odnosa s proizvajalcem fonograma na proizvajalce fonogramov prenesti
  ali dodeliti
  svoje izključne pravice reproduciranja, distribuiranja, dajanja v najem in dajanja na voljo posnetkov svojih izvedb. V zameno
  nekateri
  izvajalci vnaprej dobijo avtorske honorarje in plačila šele, ko proizvajalec fonogramov povrne začetno predplačilo in odšteje pogodbeno določene odbitke.
  Drugi izvajalci prenesejo ali dodelijo svoje izključne pravice za plačilo v enkratnem znesku („neponavljajoče se nadomestilo“). To je še zlasti značilno za izvajalce, ki igrajo spremljevalno glasbo in se ne pojavijo na seznamu tistih, ki so prispevali k izvedbi („pogodbeni izvajalci“), vendar včasih tudi za izvajalce, ki so na seznamu tistih, ki so prispevali k izvedbi („glavni izvajalci“).

| (10) | Da se zagotovi, da imajo izvajalci, ki so prenesli svoje izključne pravice na proizvajalce fonogramov ▐, dejanske koristi od tega podaljšanja, bi bilo treba uvesti niz spremljevalnih ▐ ukrepov. ▐ |
| --- | --- |

(10)

Da se zagotovi, da imajo izvajalci, ki so prenesli svoje izključne pravice na proizvajalce fonogramov ▐, dejanske koristi od tega podaljšanja, bi bilo treba uvesti niz spremljevalnih ▐ ukrepov. ▐

| (11) | Prvi spremljevalni ▐ ukrep bi moral biti, da morajo proizvajalci fonogramov najmanj enkrat letno rezervirati
  znesek v višini 20% prihodkov od izključnih pravic distribuiranja, reproduciranja in dajanja na voljo fonogramov
  . Ti prihodki so prihodki, ki jih proizvajalec fonogramov dobi pred odbitkom stroškov.


  ▐ |
| --- | --- |

(11)

Prvi spremljevalni ▐ ukrep bi moral biti, da morajo proizvajalci fonogramov najmanj enkrat letno rezervirati
  znesek v višini 20% prihodkov od izključnih pravic distribuiranja, reproduciranja in dajanja na voljo fonogramov
  . Ti prihodki so prihodki, ki jih proizvajalec fonogramov dobi pred odbitkom stroškov.

▐

| (12) | Ta
  plačila bi bilo treba rezervirati izključno v korist izvajalcev, katerih izvedbe so posnete na fonogramu in ki so svoje pravice prenesli
  ali dodelili
  na proizvajalca fonogramov proti plačilu v enkratnem znesku. Na ta način rezervirana
  plačila
  je treba na individualni osnovi razdeliti pogodbenim umetnikom najmanj enkrat letno.
  Takšno
  razdeljevanje bi bilo treba ▐ zaupati kolektivnim organizacijam,
  pri tem pa
  se lahko uporabljajo nacionalna pravila o nerazdeljivih prihodkih.
  Za preprečitev nesorazmerne obremenitve pri zbiranju in upravljanju prihodkov lahko države članice določijo, v kolikšni meri velja za mikropodjetja obveznost prispevka pri plačilih, ki bi bila nesorazmerna glede na stroške zbiranja in upravljanja takšnih prihodkov. |
| --- | --- |

(12)

Ta
  plačila bi bilo treba rezervirati izključno v korist izvajalcev, katerih izvedbe so posnete na fonogramu in ki so svoje pravice prenesli
  ali dodelili
  na proizvajalca fonogramov proti plačilu v enkratnem znesku. Na ta način rezervirana
  plačila
  je treba na individualni osnovi razdeliti pogodbenim umetnikom najmanj enkrat letno.
  Takšno
  razdeljevanje bi bilo treba ▐ zaupati kolektivnim organizacijam,
  pri tem pa
  se lahko uporabljajo nacionalna pravila o nerazdeljivih prihodkih.
  Za preprečitev nesorazmerne obremenitve pri zbiranju in upravljanju prihodkov lahko države članice določijo, v kolikšni meri velja za mikropodjetja obveznost prispevka pri plačilih, ki bi bila nesorazmerna glede na stroške zbiranja in upravljanja takšnih prihodkov.

| (13) | Vendar člen 5 Direktive 2006/115/ES izvajalcem že daje neodpovedljivo pravico do pravičnega nadomestila za najem, med drugim, fonogramov. Prav tako v pogodbeni praksi izvajalci običajno ne prenesejo
  ali dodelijo
  na proizvajalce fonogramov svojih pravic do enkratnega pravičnega plačila za oddajanje in priobčitev javnosti na podlagi člena 8(2) Direktive 2006/115/ES in do pravičnega nadomestila za reprodukcije za privatno uporabo na podlagi člena 5(2)(b) Direktive 2001/29/ES. Zato izračun skupnega zneska, ki ga mora proizvajalec fonogramov nameniti za plačilo dodatnih nadomestil, ne sme upoštevati prihodkov proizvajalca fonogramov, ki izhajajo iz dajanja fonogramov v najem in iz enkratnega pravičnega nadomestila za oddajanje in priobčitev javnosti ter pravičnega nadomestila
  , prejetega
  za zasebno kopiranje. |
| --- | --- |

(13)

Vendar člen 5 Direktive 2006/115/ES izvajalcem že daje neodpovedljivo pravico do pravičnega nadomestila za najem, med drugim, fonogramov. Prav tako v pogodbeni praksi izvajalci običajno ne prenesejo
  ali dodelijo
  na proizvajalce fonogramov svojih pravic do enkratnega pravičnega plačila za oddajanje in priobčitev javnosti na podlagi člena 8(2) Direktive 2006/115/ES in do pravičnega nadomestila za reprodukcije za privatno uporabo na podlagi člena 5(2)(b) Direktive 2001/29/ES. Zato izračun skupnega zneska, ki ga mora proizvajalec fonogramov nameniti za plačilo dodatnih nadomestil, ne sme upoštevati prihodkov proizvajalca fonogramov, ki izhajajo iz dajanja fonogramov v najem in iz enkratnega pravičnega nadomestila za oddajanje in priobčitev javnosti ter pravičnega nadomestila
  , prejetega
  za zasebno kopiranje.

| (14) | Da se ponovno uravnotežijo pogodbe, s katerimi izvajalci prenesejo svoje izključne pravice na podlagi avtorske pravice na proizvajalce fonogramov, bi bilo treba na podaljšanje trajanja varstva vezati nadaljnji pogoj, in sicer „nov začetek“ za tiste izvajalce, ki so prenesli zgoraj omenjene izključne pravice na proizvajalce fonogramov, v zameno za avtorski honorar ali nadomestilo. Zato, da lahko izvajalci v celoti uživajo podaljšanje trajanja varstva, bi morale države članice zagotoviti, da se v skladu s sporazumi med proizvajalci fonogramov in izvajalci med trajanjem podaljšanega varstva izvajalcem plačuje avtorski honorar ali nadomestilo, ki nista obremenjena s predplačili ali pogodbeno določenimi odbitki. |
| --- | --- |

(14)

Da se ponovno uravnotežijo pogodbe, s katerimi izvajalci prenesejo svoje izključne pravice na podlagi avtorske pravice na proizvajalce fonogramov, bi bilo treba na podaljšanje trajanja varstva vezati nadaljnji pogoj, in sicer „nov začetek“ za tiste izvajalce, ki so prenesli zgoraj omenjene izključne pravice na proizvajalce fonogramov, v zameno za avtorski honorar ali nadomestilo. Zato, da lahko izvajalci v celoti uživajo podaljšanje trajanja varstva, bi morale države članice zagotoviti, da se v skladu s sporazumi med proizvajalci fonogramov in izvajalci med trajanjem podaljšanega varstva izvajalcem plačuje avtorski honorar ali nadomestilo, ki nista obremenjena s predplačili ali pogodbeno določenimi odbitki.

| (15) | Zaradi pravne varnosti bi bilo treba določiti, da – če
  v pogodbi
  ni jasnih navedb o nasprotnem – velja pogodbeni prenos ali dodelitev pravic do posnetkov izvedb, izvedena pred datumom, do katerega morajo države članice sprejeti ukrepe za izvajanje te direktive, tudi v podaljšanem trajanju. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi pravne varnosti bi bilo treba določiti, da – če
  v pogodbi
  ni jasnih navedb o nasprotnem – velja pogodbeni prenos ali dodelitev pravic do posnetkov izvedb, izvedena pred datumom, do katerega morajo države članice sprejeti ukrepe za izvajanje te direktive, tudi v podaljšanem trajanju.

| (16) | Države članice bi morale biti sposobne zagotoviti, da se lahko izvajalci v svojo korist ponovno pogajajo o pogojih, ki so določeni v pogodbah s ponavljajočimi se nadomestili. Države članice bi morale imeti pripravljene postopke, če ponovna pogajanja niso uspešna.


  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Države članice bi morale biti sposobne zagotoviti, da se lahko izvajalci v svojo korist ponovno pogajajo o pogojih, ki so določeni v pogodbah s ponavljajočimi se nadomestili. Države članice bi morale imeti pripravljene postopke, če ponovna pogajanja niso uspešna.

▐

| (17) | Ker ciljev predlaganih spremljevalnih ukrepov države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, ker bi nacionalni ukrepi na tem področju bodisi povzročili izkrivljanje ║ konkurence bodisi vplivali na obseg izključnih pravic proizvajalcev fonogramov, opredeljenih v zakonodaji Skupnosti, in se jih ║ zato lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(17)

Ker ciljev predlaganih spremljevalnih ukrepov države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, ker bi nacionalni ukrepi na tem področju bodisi povzročili izkrivljanje ║ konkurence bodisi vplivali na obseg izključnih pravic proizvajalcev fonogramov, opredeljenih v zakonodaji Skupnosti, in se jih ║ zato lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za dosego teh ciljev.

| (18) | Ta direktiva ne posega v nacionalna pravila in sporazume, ki so skladni z določbami direktive, na primer kolektivni sporazumi, sklenjeni v državah članicah med organizacijami, ki zastopajo izvajalce, in organizacijami, ki zastopajo proizvajalce. |
| --- | --- |

(18)

Ta direktiva ne posega v nacionalna pravila in sporazume, ki so skladni z določbami direktive, na primer kolektivni sporazumi, sklenjeni v državah članicah med organizacijami, ki zastopajo izvajalce, in organizacijami, ki zastopajo proizvajalce.

| (19) | V nekaterih državah članicah se za skladbe z besedilom uporablja enotno trajanje varstva, ki se izračuna od smrti zadnjega preživelega avtorja, v drugih državah članicah pa se uporablja ločeno trajanje varstva za glasbo in besedilo. Večina skladb z besedilom nastane v soavtorstvu.
  Opera je na primer pogosto delo libretista in skladatelja.
  Poleg tega je pri glasbenih zvrsteh, kot so jazz, rock in pop glasba, ustvarjalni proces pogosto skupinske narave. |
| --- | --- |

(19)

V nekaterih državah članicah se za skladbe z besedilom uporablja enotno trajanje varstva, ki se izračuna od smrti zadnjega preživelega avtorja, v drugih državah članicah pa se uporablja ločeno trajanje varstva za glasbo in besedilo. Večina skladb z besedilom nastane v soavtorstvu.
  Opera je na primer pogosto delo libretista in skladatelja.
  Poleg tega je pri glasbenih zvrsteh, kot so jazz, rock in pop glasba, ustvarjalni proces pogosto skupinske narave.

| (20) | Posledično trajanje varstva glede skladb z besedilom,pri katerih sta bila besedilo in glasba napisana z namenom, da bi se uporabljala skupaj,
  ║ ni usklajeno, kar ovira prosto gibanje blaga in storitev, npr. pri čezmejnih kolektivnih storitvah upravljanja.
  Da bi zagotovili odpravo takšnih ovir, bi morala imeti vsa dela v varstvu v času do datuma, do katerega so države članice dolžne prenesti direktivo, enako usklajeno trajanje varstva v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(20)

Posledično trajanje varstva glede skladb z besedilom,pri katerih sta bila besedilo in glasba napisana z namenom, da bi se uporabljala skupaj,
  ║ ni usklajeno, kar ovira prosto gibanje blaga in storitev, npr. pri čezmejnih kolektivnih storitvah upravljanja.
  Da bi zagotovili odpravo takšnih ovir, bi morala imeti vsa dela v varstvu v času do datuma, do katerega so države članice dolžne prenesti direktivo, enako usklajeno trajanje varstva v vseh državah članicah.

| (21) | Direktivo 2006/116/ES bi bilo treba zato ustrezno spremeniti
  . |
| --- | --- |

(21)

Direktivo 2006/116/ES bi bilo treba zato ustrezno spremeniti
  .

| (22) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo
  – |
| --- | --- |

(22)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo
  –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2006/116/ES

Direktiva 2006/116/ES se spremeni:

| (1) | Naslednji odstavek se doda členu 1:

  „7.   Varstvo skladb z besedilom preneha 70 let po smrti zadnje preživele osebe od naštetih oseb, ne glede na to, ali so te osebe določene kot soavtorji, tj. avtor besedila in skladatelj
  skladbe, če sta bila oba prispevka ustvarjena posebej za zadevno skladbo z besedilom.“. |
| --- | --- |

(1)

Naslednji odstavek se doda členu 1:

„7.   Varstvo skladb z besedilom preneha 70 let po smrti zadnje preživele osebe od naštetih oseb, ne glede na to, ali so te osebe določene kot soavtorji, tj. avtor besedila in skladatelj
  skladbe, če sta bila oba prispevka ustvarjena posebej za zadevno skladbo z besedilom.“.

| (2) | Člen 3 se spremeni:








  (a) | V prvem odstavku se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Če






  — | ║ je bil v tem času posnetek izvedbe, ki ni na fonogramu, zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev 50 let od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 3 se spremeni:

(a)

V prvem odstavku se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če

—

║ je bil v tem času posnetek izvedbe, ki ni na fonogramu, zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev 50 let od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej;

| — | ║ je bil v tem času posnetek izvedbe na fonogramu zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev
  70 let
  od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.“. |
| --- | --- |

—

║ je bil v tem času posnetek izvedbe na fonogramu zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev
  70 let
  od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.“.

| (b) | V drugem odstavku v drugem in tretjem stavku ║ se številka „50“ nadomesti s številko
  „70“. |
| --- | --- |

(b)

V drugem odstavku v drugem in tretjem stavku ║ se številka „50“ nadomesti s številko
  „70“.

| (c) | Vstavijo se naslednji odstavki:




  „2a.
     
  Če petdeset let od zakonite izdaje fonograma ali, če ni bil izdan, petdeset let od njegove zakonite priobčitve javnosti, proizvajalec fonograma kopij fonograma za prodajo ne ponudi v zadostni količini ali javnosti ne omogoči dostopa do njih po žici ali brezžično na način, da lahko javnost kadarkoli in kjerkoli dostopa do njih, lahko izvajalec prekine pogodbo, s katero je prenesel ali dodelil svoje pravice do posnetka svoje izvedbe proizvajalcu fonogramov (v nadaljnjem besedilu ‚pogodba o prenosu ali dodelitvi‘). Izvajalec lahko uveljavi pravico do prekinitve pogodbe, če proizvajalec v roku enega leta, potem ko ga je izvajalec obvestil o nameri prekinitve pogodbe v skladu s predhodnim stavkom, ne izvede obeh načinov izkoriščanja, navedenih v navedenem stavku. Tej pravici do prekinitve pogodbe se izvajalec ne more odpovedati. Kadar fonogram vsebuje posnetek izvedb več izvajalcev, lahko izvajalci pogodbo o prenosu ali dodelitvi prekinejo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Če se pogodba o prenosu ali dodelitvi prekine na podlagi tega odstavka, pravice proizvajalca fonograma do fonograma prenehajo veljati.




  2b.
     
  Kadar pogodba o prenosu ali dodelitvi izvajalcu daje pravico zahtevati neponavljajoče se nadomestilo, ima izvajalec pravico od proizvajalca fonograma dobiti dodatno letno nadomestilo za vsako polno leto takoj po izteku petdesetega leta od zakonite izdaje fonograma ali, če posnetek ni bil izdan, po izteku petdesetega leta od njegove zakonite priobčitve javnosti. Pravici do takšnega dodatnega letnega nadomestila se izvajalec ne more odpovedati.




  2c.
     
  Skupni znesek, ki ga mora proizvajalec fonogramov nameniti za plačilo dodatnih nadomestil iz odstavka 2b, ustreza 20% prihodkov, ki v letu pred letom, za katero se zagotovi navedeno nadomestilo, izhajajo iz reprodukcije, distribucije in dajanja v najem zadevnih fonogramov, takoj po izteku petdesetega leta od zakonite izdaje fonograma ali, če posnetek ni bil izdan, po izteku petdesetega leta od njegove zakonite priobčitve javnosti.




  Države članice zagotovijo, da morajo proizvajalci fonogramov izvajalcem, ki so upravičeni do dodatnega letnega nadomestila iz odstavka 2b, na njihovo zahtevo posredovati vse informacije, ki so lahko potrebne za zavarovanje plačila tega nadomestila.




  2d.
     
  Države članice zagotovijo, da pravico do pridobitve dodatnega letnega nadomestila iz odstavka 2b upravlja kolektivna organizacija.




  2e.
     
  Če je izvajalec upravičen do ponavljajočih se nadomestil, se mu pri plačilih ne sme odbiti niti predplačil niti kakršnih koli pogodbeno dogovorjenih odbitkov v petdesetem letu od zakonite izdaje fonograma ali, če ni bil izdan, v petdesetem letu od njegove zakonite priobčitve javnosti.“. |
| --- | --- |

(c)

Vstavijo se naslednji odstavki:

„2a.
     
  Če petdeset let od zakonite izdaje fonograma ali, če ni bil izdan, petdeset let od njegove zakonite priobčitve javnosti, proizvajalec fonograma kopij fonograma za prodajo ne ponudi v zadostni količini ali javnosti ne omogoči dostopa do njih po žici ali brezžično na način, da lahko javnost kadarkoli in kjerkoli dostopa do njih, lahko izvajalec prekine pogodbo, s katero je prenesel ali dodelil svoje pravice do posnetka svoje izvedbe proizvajalcu fonogramov (v nadaljnjem besedilu ‚pogodba o prenosu ali dodelitvi‘). Izvajalec lahko uveljavi pravico do prekinitve pogodbe, če proizvajalec v roku enega leta, potem ko ga je izvajalec obvestil o nameri prekinitve pogodbe v skladu s predhodnim stavkom, ne izvede obeh načinov izkoriščanja, navedenih v navedenem stavku. Tej pravici do prekinitve pogodbe se izvajalec ne more odpovedati. Kadar fonogram vsebuje posnetek izvedb več izvajalcev, lahko izvajalci pogodbo o prenosu ali dodelitvi prekinejo v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo. Če se pogodba o prenosu ali dodelitvi prekine na podlagi tega odstavka, pravice proizvajalca fonograma do fonograma prenehajo veljati.

2b.
     
  Kadar pogodba o prenosu ali dodelitvi izvajalcu daje pravico zahtevati neponavljajoče se nadomestilo, ima izvajalec pravico od proizvajalca fonograma dobiti dodatno letno nadomestilo za vsako polno leto takoj po izteku petdesetega leta od zakonite izdaje fonograma ali, če posnetek ni bil izdan, po izteku petdesetega leta od njegove zakonite priobčitve javnosti. Pravici do takšnega dodatnega letnega nadomestila se izvajalec ne more odpovedati.

2c.
     
  Skupni znesek, ki ga mora proizvajalec fonogramov nameniti za plačilo dodatnih nadomestil iz odstavka 2b, ustreza 20% prihodkov, ki v letu pred letom, za katero se zagotovi navedeno nadomestilo, izhajajo iz reprodukcije, distribucije in dajanja v najem zadevnih fonogramov, takoj po izteku petdesetega leta od zakonite izdaje fonograma ali, če posnetek ni bil izdan, po izteku petdesetega leta od njegove zakonite priobčitve javnosti.

Države članice zagotovijo, da morajo proizvajalci fonogramov izvajalcem, ki so upravičeni do dodatnega letnega nadomestila iz odstavka 2b, na njihovo zahtevo posredovati vse informacije, ki so lahko potrebne za zavarovanje plačila tega nadomestila.

2d.
     
  Države članice zagotovijo, da pravico do pridobitve dodatnega letnega nadomestila iz odstavka 2b upravlja kolektivna organizacija.

2e.
     
  Če je izvajalec upravičen do ponavljajočih se nadomestil, se mu pri plačilih ne sme odbiti niti predplačil niti kakršnih koli pogodbeno dogovorjenih odbitkov v petdesetem letu od zakonite izdaje fonograma ali, če ni bil izdan, v petdesetem letu od njegove zakonite priobčitve javnosti.“.

| (3) | V členu 10 se dodata naslednja odstavka:
  „5.   
  Člen 3(1) do 3(2e)
  v različici, spremenjeni z Direktivo .../.../ES
   (6) , se ▐ uporablja za posnetke izvedb in fonograme, v zvezi s katerimi sta izvajalec in proizvajalec fonogramov dne
  ... (7).
  še varovana na podlagi teh določb
  in za posnetke izvedb in fonograme, ki bodo nastali po tem datumu.




  6.
     
  Člen 1(7), dodan z Direktivo .../.../ES (6), se uporablja za skladbe z besedilom, pri katerih sta vsaj skladba ali besedilo varovana v vsaj eni državi članici pred ... (7), in za skladbe z besedilom, nastale po tem datumu.




  Prvi odstavek ne posega v nobeno dejanje uporabe, izvedeno pred ... (7). Države članice sprejmejo potrebne določbe za posebno varstvo pridobljenih pravic tretjih strank. |
| --- | --- |

(3)

V členu 10 se dodata naslednja odstavka:

„5.   
  Člen 3(1) do 3(2e)
  v različici, spremenjeni z Direktivo .../.../ES
   (6) , se ▐ uporablja za posnetke izvedb in fonograme, v zvezi s katerimi sta izvajalec in proizvajalec fonogramov dne
  ... (7).
  še varovana na podlagi teh določb
  in za posnetke izvedb in fonograme, ki bodo nastali po tem datumu.

6.
     
  Člen 1(7), dodan z Direktivo .../.../ES (6), se uporablja za skladbe z besedilom, pri katerih sta vsaj skladba ali besedilo varovana v vsaj eni državi članici pred ... (7), in za skladbe z besedilom, nastale po tem datumu.

Prvi odstavek ne posega v nobeno dejanje uporabe, izvedeno pred ... (7). Države članice sprejmejo potrebne določbe za posebno varstvo pridobljenih pravic tretjih strank.

| (4) | Vstavi se naslednji člen ║:
  „Člen 10a

  Prehodni ukrepi, ki se nanašajo na prenos Direktive .../.../ES

   (8)

  1.   Če ni jasnih
  pogodbenih
  navedb o nasprotnem, velja pogodba
  o prenosu ali dodelitvi,
  sklenjena pred
  ...

   (9) tudi po tem, ko izvajalec ▐ v skladu s členom 3(1) ▐ v
  njegovi
  različici pred spremembo z Direktivo .../.../ES
   (8) ne bi
  bil
  več
  varovan
  .
  ▐


  2.
     
  Države članice lahko določijo, da se pogodbe o prenosu ali dodelitvi, po katerih je izvajalec upravičen do ponavljajočih se plačil in so sklenjene pred ... (9) lahko spremenijo po petdesetem letu od zakonite izdaje fonograma ali, če ni bil izdan, po petdesetem letu od njegove zakonite priobčitve javnosti. |
| --- | --- |

(4)

Vstavi se naslednji člen ║:

„Člen 10a

Prehodni ukrepi, ki se nanašajo na prenos Direktive .../.../ES

   (8)

1.   Če ni jasnih
  pogodbenih
  navedb o nasprotnem, velja pogodba
  o prenosu ali dodelitvi,
  sklenjena pred
  ...

   (9) tudi po tem, ko izvajalec ▐ v skladu s členom 3(1) ▐ v
  njegovi
  različici pred spremembo z Direktivo .../.../ES
   (8) ne bi
  bil
  več
  varovan
  .

▐

2.
     
  Države članice lahko določijo, da se pogodbe o prenosu ali dodelitvi, po katerih je izvajalec upravičen do ponavljajočih se plačil in so sklenjene pred ... (9) lahko spremenijo po petdesetem letu od zakonite izdaje fonograma ali, če ni bil izdan, po petdesetem letu od njegove zakonite priobčitve javnosti.

Člen 2

Poročilo

Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru najkasneje ... (10) predloži poročilo o izvajanju te direktive ob upoštevanju razvoja digitalnega trga in po potrebi predloži predlog za nadaljnjo spremembo Direktive 2006/116/ES.

Člen 3

Ocena

Komisija oceni morebitno potrebo po podaljšanju trajanja varstva pravic izvajalcev in proizvajalcev v avdiovizualnem sektorju ter o rezultatih te ocene poroča Evropskemu parlamentu, Svetu in Ekonomsko-socialnemu odboru do 1. januarja 2010. Komisija po potrebi predloži predlog za nadaljnjo spremembo Direktive 2006/116/ES.

Člen 4

Prenos

1.   Države članice
  do ...

   (11)

  uveljavijo
  zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma posredujejo besedilo teh predpisov in korelacijsko tabelo med predpisi in direktivo.

▐

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati
  dvajseti dan
  po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Naslovniki

Direktiva je naslovljena na države članice.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 14. januarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

Mnenje z dne 14. januarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu)

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

(3)  
  UL L 372, 27.12.2006, str. 12.

3

UL

(4)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

4

(5)  
  UL L 376, 27.12.2006, str. 28.

5

UL

(6)  UL L ...

6

UL L ...

(7)  
  2 leti od začetka veljavnosti te direktive o spremembah.“.

7

2 leti od začetka veljavnosti te direktive o spremembah.“.

(8)  
  2 leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembah.

8

2 leti po začetku veljavnosti te direktive o spremembah.

(9)  
  5 let po začetku veljavnosti te direktive o spremembah.“.

9

5 let po začetku veljavnosti te direktive o spremembah.“.

(10)  
  5 let po začetku veljavnosti te direktive o spremembah.

10

5 let po začetku veljavnosti te direktive o spremembah.

(11)  
  2 leti po začetku veljavnosti te direktive.

11

2 leti po začetku veljavnosti te direktive.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/338 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/338

---

Četrtek, 23. aprila 2009Inteligentni prometni sistemi v cestnem prometu in vmesniki do drugih vrst prevoza ***I

P6_TA(2009)0283

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza (KOM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

2010/C 184 E/70

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0887),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0512/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0226/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0263

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in vmesnike do drugih vrst prevoza

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Povečanje cestnega prometa, povezano z rastjo evropskega gospodarstva in zahtevami državljanov po mobilnosti, je osnovni vzrok čedalje večje preobremenjenosti cestne infrastrukture in porabe energije, kakor tudi okoljskih in družbenih problemov. |
| --- | --- |

(1)

Povečanje cestnega prometa, povezano z rastjo evropskega gospodarstva in zahtevami državljanov po mobilnosti, je osnovni vzrok čedalje večje preobremenjenosti cestne infrastrukture in porabe energije, kakor tudi okoljskih in družbenih problemov.

| (2) | Na navedene velike izzive se ni mogoče odzvati zgolj s klasičnimi ukrepi, ki vključujejo predvsem širjenje obstoječe cestno prometne infrastrukture. Glavno vlogo pri iskanju ustreznih rešitev za Skupnost bodo imele inovacije. |
| --- | --- |

(2)

Na navedene velike izzive se ni mogoče odzvati zgolj s klasičnimi ukrepi, ki vključujejo predvsem širjenje obstoječe cestno prometne infrastrukture. Glavno vlogo pri iskanju ustreznih rešitev za Skupnost bodo imele inovacije.

| (3) | Inteligentni prometni sistemi (ITS) so napredne aplikacije, ki so brez vključevanja inteligence kot taki namenjeni zagotavljanju inovativnih storitev na področju vrst prevoza in upravljanja prometa ter različnim uporabnikom omogočajo boljšo obveščenost ter varnejšo, bolj usklajeno in „pametnejšo“ uporabo prometnih omrežij. |
| --- | --- |

(3)

Inteligentni prometni sistemi (ITS) so napredne aplikacije, ki so brez vključevanja inteligence kot taki namenjeni zagotavljanju inovativnih storitev na področju vrst prevoza in upravljanja prometa ter različnim uporabnikom omogočajo boljšo obveščenost ter varnejšo, bolj usklajeno in „pametnejšo“ uporabo prometnih omrežij.

| (4) | Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sektorju cestnega prometa in njegovih vmesnikov do drugih vrst prevoza (ITS) bo v veliki meri prispevala k izboljšanju okoljske uspešnosti, učinkovitosti, vključno z energetsko učinkovitostjo, varnosti cestnega prometa ter mobilnosti potnikov in tovora, obenem pa bo zagotovila delovanje notranjega trga in večjo raven konkurenčnosti in zaposlovanja. |
| --- | --- |

(4)

Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sektorju cestnega prometa in njegovih vmesnikov do drugih vrst prevoza (ITS) bo v veliki meri prispevala k izboljšanju okoljske uspešnosti, učinkovitosti, vključno z energetsko učinkovitostjo, varnosti cestnega prometa ter mobilnosti potnikov in tovora, obenem pa bo zagotovila delovanje notranjega trga in večjo raven konkurenčnosti in zaposlovanja.

| (5) | Za različne vrste prevoza, na primer za železniški promet (ERTMS in TAF-TSI), promet na odprtem morju in po celinskih plovnih poteh (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), zračni promet (SESAR) in kopenski promet, npr. prevoz živine, je bilo razvitih več naprednih aplikacij in mehanizmov Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za različne vrste prevoza, na primer za železniški promet (ERTMS in TAF-TSI), promet na odprtem morju in po celinskih plovnih poteh (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), zračni promet (SESAR) in kopenski promet, npr. prevoz živine, je bilo razvitih več naprednih aplikacij in mehanizmov Skupnosti.

| (6) | Napredek pri uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri drugih vrstah prevoza bi se zdaj moral odražati v dosežkih v sektorju cestnega prometa, zlasti glede zagotavljanja višjih ravni vključevanja na navedenem področju med cestnim prometom in drugimi vrstami prevoza. |
| --- | --- |

(6)

Napredek pri uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri drugih vrstah prevoza bi se zdaj moral odražati v dosežkih v sektorju cestnega prometa, zlasti glede zagotavljanja višjih ravni vključevanja na navedenem področju med cestnim prometom in drugimi vrstami prevoza.

| (7) | V nekaterih državah članicah se je nacionalna uporaba teh tehnologij že začela izvajati v sektorju cestnega prometa, vendar je takšno izvajanje še vedno razdrobljeno in neusklajeno in ne more zagotoviti geografske kontinuitete storitev ITS po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

V nekaterih državah članicah se je nacionalna uporaba teh tehnologij že začela izvajati v sektorju cestnega prometa, vendar je takšno izvajanje še vedno razdrobljeno in neusklajeno in ne more zagotoviti geografske kontinuitete storitev ITS po vsej Skupnosti.

| (8) | Za zagotovitev usklajenega in učinkovitega uvajanja ITS v celotni Skupnosti bi bilo treba uvesti skupne specifikacije. Najprej bi bilo treba dati prednost štirim glavnim področjem razvoja in uvajanja ITS. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev usklajenega in učinkovitega uvajanja ITS v celotni Skupnosti bi bilo treba uvesti skupne specifikacije. Najprej bi bilo treba dati prednost štirim glavnim področjem razvoja in uvajanja ITS.

| (9) | Skupne specifikacije bi morale med drugim upoštevati izkušnje in rezultate, ki so bili na tem področju že pridobljeni, in iz njih izhajati predvsem v okviru pobude e-varnost (4), ki jo je aprila 2002 predstavila Komisija. Komisija je na podlagi navedene pobude ustanovila forum e-varnost, da bi pospešila in nadaljevala z izvajanjem priporočil glede podpore razvoju, uvajanju in uporabi sistemov e-varnosti. |
| --- | --- |

(9)

Skupne specifikacije bi morale med drugim upoštevati izkušnje in rezultate, ki so bili na tem področju že pridobljeni, in iz njih izhajati predvsem v okviru pobude e-varnost (4), ki jo je aprila 2002 predstavila Komisija. Komisija je na podlagi navedene pobude ustanovila forum e-varnost, da bi pospešila in nadaljevala z izvajanjem priporočil glede podpore razvoju, uvajanju in uporabi sistemov e-varnosti.

| (10) | Za vozila, ki se upravljajo predvsem zaradi zgodovinskega pomena in ki so bila prvotno registrirana in/ali homologirana in/ali so se začela uporabljati pred začetkom veljavnosti te direktive in njenih izvedbenih ukrepov, ne bi smeli veljati predpisi in postopki, ki jih določa ta direktiva. |
| --- | --- |

(10)

Za vozila, ki se upravljajo predvsem zaradi zgodovinskega pomena in ki so bila prvotno registrirana in/ali homologirana in/ali so se začela uporabljati pred začetkom veljavnosti te direktive in njenih izvedbenih ukrepov, ne bi smeli veljati predpisi in postopki, ki jih določa ta direktiva.

| (11) | ITS bi morali izhajati iz medobratovalnih sistemov, ki temeljijo na odprtih in javnih standardih, ki so na nediskriminatorni osnovi na voljo za vse izvajalce in uporabnike aplikacij in storitev. |
| --- | --- |

(11)

ITS bi morali izhajati iz medobratovalnih sistemov, ki temeljijo na odprtih in javnih standardih, ki so na nediskriminatorni osnovi na voljo za vse izvajalce in uporabnike aplikacij in storitev.

| (12) | V prihodnje je treba zagotoviti medobratovalnost aplikacij in storitev, ki jih omogoča uvajanje ITS, kar po potrebi obsega združljivost aplikacij in storitev ITS z že obstoječimi sistemi. |
| --- | --- |

(12)

V prihodnje je treba zagotoviti medobratovalnost aplikacij in storitev, ki jih omogoča uvajanje ITS, kar po potrebi obsega združljivost aplikacij in storitev ITS z že obstoječimi sistemi.

| (13) | Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS bo pomenila tudi obdelavo osebnih podatkov. Tovrstna obdelava bi se morala izvajati v skladu s pravili Skupnosti, ki so bila med drugim določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6). |
| --- | --- |

(13)

Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS bo pomenila tudi obdelavo osebnih podatkov. Tovrstna obdelava bi se morala izvajati v skladu s pravili Skupnosti, ki so bila med drugim določena v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) in Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (6).

| (14) | Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS ter predvsem prometnih in potovalnih informativnih storitev bosta pomenila obdelavo in uporabo cestnih, prometnih in potovalnih informacij, ki jih vsebujejo dokumenti, ki jih hranijo organi javnega sektorja držav članic. Takšna obdelava in uporaba bi se morali izvajati v skladu s pravili Skupnosti, kakor je določeno v Direktivi 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (7). |
| --- | --- |

(14)

Uvajanje in uporaba aplikacij in storitev ITS ter predvsem prometnih in potovalnih informativnih storitev bosta pomenila obdelavo in uporabo cestnih, prometnih in potovalnih informacij, ki jih vsebujejo dokumenti, ki jih hranijo organi javnega sektorja držav članic. Takšna obdelava in uporaba bi se morali izvajati v skladu s pravili Skupnosti, kakor je določeno v Direktivi 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (7).

| (15) | Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (8) vzpostavlja okvir za odobritev motornih vozil in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, medtem ko se Direktivi 2002/24/ES (9) in 2003/37/ES (10)
  Evropskega parlamenta in Sveta nanašata na homologacijo dvo- in trikolesnih motornih vozil oziroma kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev. Čeprav določbe iz teh direktiv zajemajo v vozilih nameščeno opremo, povezano z ITS, ne veljajo za zunanjo opremo ITS na cestni infrastrukturi in programsko opremo, ki bi morala biti ustrezno zajeta v nacionalnih postopkih za homologacijo. |
| --- | --- |

(15)

Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (8) vzpostavlja okvir za odobritev motornih vozil in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, medtem ko se Direktivi 2002/24/ES (9) in 2003/37/ES (10)
  Evropskega parlamenta in Sveta nanašata na homologacijo dvo- in trikolesnih motornih vozil oziroma kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev. Čeprav določbe iz teh direktiv zajemajo v vozilih nameščeno opremo, povezano z ITS, ne veljajo za zunanjo opremo ITS na cestni infrastrukturi in programsko opremo, ki bi morala biti ustrezno zajeta v nacionalnih postopkih za homologacijo.

| (16) | Za aplikacije in storitve ITS, za katere se zahtevata natančna in zajamčena časovna razporeditev in pozicioniranje, bi bilo treba uporabiti satelitsko infrastrukturo ali kakršno koli tehnologijo, ki zagotavlja enakovredno raven natančnosti (11)
  , kot je mikrovalovna tehnologija kratkega dosega (Dedicated Short Range Communications – DSRC). |
| --- | --- |

(16)

Za aplikacije in storitve ITS, za katere se zahtevata natančna in zajamčena časovna razporeditev in pozicioniranje, bi bilo treba uporabiti satelitsko infrastrukturo ali kakršno koli tehnologijo, ki zagotavlja enakovredno raven natančnosti (11)
  , kot je mikrovalovna tehnologija kratkega dosega (Dedicated Short Range Communications – DSRC).

| (17) | Glavne zainteresirane strani, kot so ponudniki storitev ITS, združenja uporabnikov ITS, prevozniki in upravljavci objektov, predstavniki proizvodne industrije, socialni partnerji, strokovna združenja in lokalni organi, bi morali imeti možnost, da Komisiji svetujejo o komercialnih in tehničnih vidikih uvajanja ITS v Skupnosti. |
| --- | --- |

(17)

Glavne zainteresirane strani, kot so ponudniki storitev ITS, združenja uporabnikov ITS, prevozniki in upravljavci objektov, predstavniki proizvodne industrije, socialni partnerji, strokovna združenja in lokalni organi, bi morali imeti možnost, da Komisiji svetujejo o komercialnih in tehničnih vidikih uvajanja ITS v Skupnosti.

| (18) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12). |
| --- | --- |

(18)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12).

| (19) | Zlasti bi bilo treba Komisjii podeliti pooblastila za sprejemanje ukrepov, ki zadevajo spremembo Prilog in ukrepov, ki določajo podrobnejše specifikacije za razvoj, izvajanje in uporabo medobratovalnih ITS. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(19)

Zlasti bi bilo treba Komisjii podeliti pooblastila za sprejemanje ukrepov, ki zadevajo spremembo Prilog in ukrepov, ki določajo podrobnejše specifikacije za razvoj, izvajanje in uporabo medobratovalnih ITS. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (20) | Za namen zagotovitve usklajenega pristopa bi morala Komisija zagotoviti usklajenost med dejavnostmi odbora, ustanovljenega na podlagi te direktive, in dejavnostmi odbora, ustanovljenega z Direktivo 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (13), odbora, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) ║ 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (14), in odbora iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (15). |
| --- | --- |

(20)

Za namen zagotovitve usklajenega pristopa bi morala Komisija zagotoviti usklajenost med dejavnostmi odbora, ustanovljenega na podlagi te direktive, in dejavnostmi odbora, ustanovljenega z Direktivo 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (13), odbora, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) ║ 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (14), in odbora iz Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (15).

| (21) | Ker ciljev te direktive, in sicer zagotovitve usklajenega uvajanja in uporabe medobratovalnih ITS v vsej Skupnosti, države članice ne morejo izpolniti v zadostni meri in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje izpolni Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev – |
| --- | --- |

(21)

Ker ciljev te direktive, in sicer zagotovitve usklajenega uvajanja in uporabe medobratovalnih ITS v vsej Skupnosti, države članice ne morejo izpolniti v zadostni meri in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje izpolni Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta direktiva določa okvir za usklajeno
  in povezano
  uvajanje in uporabo ITS, vključno z medobratovalnimi ITS, v Skupnosti ter razvoj specifikacij, potrebnih za navedeni namen.

Uporablja se za ITS za potnike, vozila ter infrastrukturo in za njihovo interakcijo na področju cestnega prometa
  , vključno z mestnim prometom,
  in vmesnike do drugih vrst prevoza.

Ta direktiva in ukrepi iz člena 4 se uporabljajo ne glede na zahteve držav članic, ki zadevajo javni red in javno varnost.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive veljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „inteligentni prometni sistemi (ITS)“ pomenijo sisteme, v katerih se uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije in ki se uporabljajo za podporo cestnega prometa (vključno z infrastrukturo, vozili in uporabniki) in
  upravljanje omrežja in mobilnosti ter
  vmesnike do drugih vrst prevoza, vključno z zagotavljanjem večmodalnega medobratovalnega izdajanja vozovnic; |
| --- | --- |

(a)

„inteligentni prometni sistemi (ITS)“ pomenijo sisteme, v katerih se uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije in ki se uporabljajo za podporo cestnega prometa (vključno z infrastrukturo, vozili in uporabniki) in
  upravljanje omrežja in mobilnosti ter
  vmesnike do drugih vrst prevoza, vključno z zagotavljanjem večmodalnega medobratovalnega izdajanja vozovnic;

| (b) | „medobratovalnost“ pomeni zmogljivost sistemov ter zmogljivost osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij in znanja; |
| --- | --- |

(b)

„medobratovalnost“ pomeni zmogljivost sistemov ter zmogljivost osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij in znanja;

| (c) | „aplikacija ITS“ pomeni operativni instrument za uporabo ITS; |
| --- | --- |

(c)

„aplikacija ITS“ pomeni operativni instrument za uporabo ITS;

| (d) | „storitev ITS“ pomeni uvajanje aplikacije ITS v dobro opredeljenem organizacijskem in delovnem okviru s ciljem prispevati k varnosti uporabnikov, učinkovitosti, udobju in/ali olajšati ali podpreti prevoze in potovanja; |
| --- | --- |

(d)

„storitev ITS“ pomeni uvajanje aplikacije ITS v dobro opredeljenem organizacijskem in delovnem okviru s ciljem prispevati k varnosti uporabnikov, učinkovitosti, udobju in/ali olajšati ali podpreti prevoze in potovanja;

| (e) | „ponudnik storitve ITS“ pomeni vsakega ponudnika storitve ITS, bodisi javnega bodisi zasebnega; |
| --- | --- |

(e)

„ponudnik storitve ITS“ pomeni vsakega ponudnika storitve ITS, bodisi javnega bodisi zasebnega;

| (f) | „uporabnik ITS“ pomeni vsakega uporabnika aplikacij in storitev ITS, vključno s potniki,
  ranljivimi udeleženci v prometu,
  uporabniki in upravljavci cestno prometne infrastrukture, upravljavci voznih parkov in služb za nujno pomoč; |
| --- | --- |

(f)

„uporabnik ITS“ pomeni vsakega uporabnika aplikacij in storitev ITS, vključno s potniki,
  ranljivimi udeleženci v prometu,
  uporabniki in upravljavci cestno prometne infrastrukture, upravljavci voznih parkov in služb za nujno pomoč;

| (g) | „nomadska naprava“ pomeni del komunikacijske ali informacijske opreme, ki jo lahko voznik vgradi v vozilo za uporabo med vožnjo, npr. mobilni telefon, navigacijski sistem ali žepni osebni računalnik; |
| --- | --- |

(g)

„nomadska naprava“ pomeni del komunikacijske ali informacijske opreme, ki jo lahko voznik vgradi v vozilo za uporabo med vožnjo, npr. mobilni telefon, navigacijski sistem ali žepni osebni računalnik;

| (h) | „platforma“ pomeni vseobsegajoče funkcionalno, tehnično in delovno okolje, ki omogoča uvajanje, izvajanje ali uporabo aplikacij in storitev ITS; |
| --- | --- |

(h)

„platforma“ pomeni vseobsegajoče funkcionalno, tehnično in delovno okolje, ki omogoča uvajanje, izvajanje ali uporabo aplikacij in storitev ITS;

| (i) | „ranljivi udeleženci v prometu“ pomenijo udeležence v prometu, ki niso motorizirani, na primer pešce in kolesarje,ter motoriste in invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo; |
| --- | --- |

(i)

„ranljivi udeleženci v prometu“ pomenijo udeležence v prometu, ki niso motorizirani, na primer pešce in kolesarje,ter motoriste in invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo;

| (j) | „najnižja raven aplikacij in storitev ITS“ pomeni osnovno raven aplikacij in storitev ITS, ki so nujni elementi vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T). |
| --- | --- |

(j)

„najnižja raven aplikacij in storitev ITS“ pomeni osnovno raven aplikacij in storitev ITS, ki so nujni elementi vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T).

Člen 3

Uvajanje ITS

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo usklajeno uvajanje in uporabo
  učinkovitih
  medobratovalnih aplikacij in storitev ITS v Skupnosti.

2.
     
  Kadar je to mogoče, države članice zagotovijo združljivost aplikacij in storitev ITS v Skupnosti z že obstoječimi sistemi.

3.   Države članice zlasti:

| (a) | zagotovijo, da so uporabnikom ITS ter ponudnikom storitev ITS na voljo zanesljivi in redno dopolnjevani ustrezni podatki o cestnem prometu; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da so uporabnikom ITS ter ponudnikom storitev ITS na voljo zanesljivi in redno dopolnjevani ustrezni podatki o cestnem prometu;

| (b) | zagotovijo, da si lahko pristojni prometni informativni in nadzorni centri v različnih regijah in različnih državah članicah izmenjujejo cestno prometne in potovalne podatke ter druge ustrezne informacije; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da si lahko pristojni prometni informativni in nadzorni centri v različnih regijah in različnih državah članicah izmenjujejo cestno prometne in potovalne podatke ter druge ustrezne informacije;

| (c) | uporabljajo ITS v vseh vrstah prevoza in njihovih vmesnikih, pri čemer zagotavljajo visoko raven povezanosti med vsemi vrstami prevoza; |
| --- | --- |

(c)

uporabljajo ITS v vseh vrstah prevoza in njihovih vmesnikih, pri čemer zagotavljajo visoko raven povezanosti med vsemi vrstami prevoza;

| (d) | sprejmejo ustrezne ukrepe za vključitev sistemov ITS, ki omogočajo večjo varnost, v vozila in cestno infrastrukturo ter razvijejo varne vmesnike človek-stroj, zlasti pri nomadskih napravah; |
| --- | --- |

(d)

sprejmejo ustrezne ukrepe za vključitev sistemov ITS, ki omogočajo večjo varnost, v vozila in cestno infrastrukturo ter razvijejo varne vmesnike človek-stroj, zlasti pri nomadskih napravah;

| (e) | sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev različnih aplikacij ITS, ki zajemajo izmenjavo informacij in komunikacijo med vozili in cestno infrastrukturo znotraj ene same platforme; |
| --- | --- |

(e)

sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev različnih aplikacij ITS, ki zajemajo izmenjavo informacij in komunikacijo med vozili in cestno infrastrukturo znotraj ene same platforme;

| (f) | se izogibajo povzročanju geografske razdrobljenosti in prekinitev. |
| --- | --- |

(f)

se izogibajo povzročanju geografske razdrobljenosti in prekinitev.

4.   Za aplikacije in storitve ITS, za katere se zahtevata globalna, neprekinjena, natančna in zajamčena časovna razporeditev in pozicioniranje, je treba uporabiti satelitsko infrastrukturo ali kakršno koli tehnologijo,
  kot je DSRC,
  ki zagotavlja enakovredno raven natančnosti.

5.   Pri sprejemanju ukrepov iz odstavkov 1 in 2 države članice
  zahtevajo skladnost z načelom
  iz Priloge I.

6.
     
  Države članice upoštevajo morfološke značilnosti geografsko izoliranih regij in razdalje do teh regij, pri čemer po potrebi uveljavijo izjemo glede stroškovne učinkovitosti iz Priloge I.

Člen 4

Specifikacije

1.   Komisija opredeli specifikacije za uvajanje in uporabo ITS ▐ na naslednjih prednostnih področjih:

| (a) | optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov;

| (b) | kontinuiranost upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih; |
| --- | --- |

(b)

kontinuiranost upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih;

| (c) | varnost na cestah; |
| --- | --- |

(c)

varnost na cestah;

| (d) | vključevanje vozil v prometno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(d)

vključevanje vozil v prometno infrastrukturo.

(2)
     
  Komisija opredeli specifikacije za obvezno uvajanje in uporabo najnižje ravni aplikacij in storitev ITS, zlasti na naslednjih področjih:

| (a) | zagotavljanje storitev prometnih in potovalnih informacij v realnem času v vsej EU; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje storitev prometnih in potovalnih informacij v realnem času v vsej EU;

| (b) | podatki in postopki za zagotavljanje brezplačnih osnovnih storitev splošnih prometnih informacij; |
| --- | --- |

(b)

podatki in postopki za zagotavljanje brezplačnih osnovnih storitev splošnih prometnih informacij;

| (c) | usklajeno uvajanje storitve e-klica v vsej Evropi; |
| --- | --- |

(c)

usklajeno uvajanje storitve e-klica v vsej Evropi;

| (d) | primerni ukrepi za varna parkirišča za tovornjake in komercialna vozila ter telematske sisteme parkiranja in rezervacij. |
| --- | --- |

(d)

primerni ukrepi za varna parkirišča za tovornjake in komercialna vozila ter telematske sisteme parkiranja in rezervacij.

3.
     
  Komisija opredeli specifikacije za nujno uvajanje in uporabo ITS, ki presegajo najnižje ravni aplikacij in storitev ITS, v primeru, če Skupnost sofinancira gradnjo ali vzdrževanje vseevropskega cestnega omrežja (TERN).

4.   Specifikacije
  se skladajo z načeli, določenimi
  v Prilogi I, in obsegajo najmanj osrednje elemente, določene v Prilogi II.

5.
     
  Komisija za zagotavljanje medobratovalnosti in porazdelitve obveznosti po potrebi dopolni osrednje elemente iz Priloge II s specifikacijami za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo storitev ITS ter določi vsebino storitev in obveznosti ponudnikov storitev.

6.
     
  Specifikacije prav tako določajo pogoje, pod katerimi lahko države članice skupaj s Komisijo uveljavijo dodatna pravila za izvajanje teh storitev na celotnem svojem ozemlju ali na delu svojega ozemlja.

7.
     
  Ukrepi iz odstavkov 1 do 6, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(3).

8.
     
  Komisija pred sprejetjem specifikacij iz odstavkov 5 in 6 opravi ustrezno oceno učinka.

9.
     
  V skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe je treba v Prilogo I in/ali II vključiti dodatna načela in/ali osrednje elemente specifikacij, ki jih ta direktiva ne določa.

Člen 5

Homologacija opreme in programske opreme ITS, povezane s cestno infrastrukturo

1.   Kadar je to potrebno za učinkovitost, vključno z energetsko učinkovitostjo in varnost ali iz razlogov, povezanih z varstvom okolja, se oprema in programska oprema ITS, ki ne sodita v področje uporabe direktiv 2002/24/ES, 2003/37/ES in 2007/46/ES, odobrita, preden se začneta uporabljati.

2.
     
  Ustrezne specifikacije o odgovornosti za opremo in programsko opremo ITS, določeno v odstavku 1, se sporočijo nacionalnim organom, ki so odgovorni za homologacijo opreme in programske opreme ITS, ki sodi na področje uporabe te direktive.

3.   Države članice Komisiji sporočijo, kateri nacionalni organi so odgovorni za homologacijo opreme in programske opreme ITS,
  vključno z akreditacijo ponudnikov programske opreme ITS,
  ki sodi na področje uporabe te direktive. Komisija te podatke posreduje drugim državam članicam.

4.   Vse države članice priznajo homologacije, ki jih izdajo nacionalni organi drugih držav članic iz odstavka 3.

5.
     
  Opremo in programsko opremo ITS je mogoče dati na trg in jo uporabljati le, če je pravilno nameščena in vzdrževana ter se uporablja v za to predviden namen, ki ne ogroža zdravja in varnosti oseb ter okolja, v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti, in, kjer je primerno, lastnine.

6.
     
  Za opremo in programsko opremo ITS se domneva, da izpolnjuje sprejete specifikacije iz člena 4, če so, kjer je to mogoče, usklajene z ustreznimi nacionalnimi ali evropskimi standardi v skladu z Direktivo 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (16).

Člen 6

Odbor za tehnične standarde in predpise

Kadar država članica ali Komisija meni, da standardi iz člena 5(6) ne izpolnjujejo v celoti sprejetih specifikacij iz člena 4, zadevna država članica ali Komisija o tem obvesti stalni odbor, ustanovljen s členom 5 Direktive 98/34/ES, in za to navede razloge. Odbor čim hitreje poda svoje mnenje.

Ob upoštevanju mnenja odbora Komisija obvesti države članice, ali je treba te standarde umakniti iz komunikacij iz člena 5 te direktive.

Člen 7

Pravila o zasebnosti, varnosti in ponovni uporabi podatkov

1.   Države članice zagotovijo, da je
  zbiranje, shranjevanje in
  obdelava osebnih podatkov, potrebnih za delovanje ITS, izvedena v skladu s pravili Skupnosti za zaščito svoboščin in temeljnih pravic posameznikov in zlasti z direktivama 95/46/ES in 2002/58/ES.

2.
     
  Da se zagotovi zasebnost, se za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS spodbuja uporaba anonimnih podatkov, kadar je to primerno.

3.
     
  Osebni podatki se obdelajo le, če je obdelava potrebna za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS.

4.
     
  Če gre za posebne vrste podatkov iz člena 8 Direktive 95/46/ES, se takšni podatki obdelajo le, če je posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo, izrecno in ob poznavanju vseh ustreznih informacij privolil v obdelavo teh podatkov.

5.   Države članice ▐ zagotovijo, da so podatki in zapisi ITS zaščiteni pred zlorabo, vključno z nepooblaščenim dostopom, spreminjanjem ali izgubo
  , in da se jih ne sme uporabiti za namene, ki niso navedeni v tej direktivi
  .

6.   Uporablja se Direktiva 2003/98/ES.

▐

Člen 8

Načrtovanje

1.   
  Komisija najpozneje ...

   (17)

  prvič pripravi letni delovni načrt na podlagi osrednjih elementov iz Priloge II.

2.
     
  Komisija upošteva rezultate dela, ki ga opravljajo odbori, ustanovljeni v skladu z drugimi akti Skupnosti, in ki zadevajo različna področja ITS, vključno z evropsko svetovalno skupino za ITS iz člena 10.

3.
     
  Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno usklajenost in medsebojno dopolnjevanje pri uvajanju ITS z drugimi ustreznimi politikami, programi in ukrepi Skupnosti.

4.
     
  Komisija dejavno sodeluje z evropskimi in mednarodnimi standardizacijskimi organi glede določb iz prilog I in II.

5.
     
  Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 9(2):

| (a) | sprejema in spreminja letne delovne načrte; |
| --- | --- |

(a)

sprejema in spreminja letne delovne načrte;

| (b) | določa prednostna področja za mednarodno sodelovanje. |
| --- | --- |

(b)

določa prednostna področja za mednarodno sodelovanje.

Letni delovni načrt in prednostna področja za mednarodno sodelovanje se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

6.
     
  Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 9(3) najpozneje ...

   (18)

  sprejme delovni načrt s cilji in roki za izvajanje osrednjih elementov iz Priloge II.

Člen 9

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, ki se imenuje Evropski odbor za ITS ║, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 10

Evropska svetovalna skupina za ITS

1.
     Komisija ustanovi Evropsko svetovalno skupino za ITS, ki ji svetuje o poslovnih in tehničnih vidikih uvajanja in uporabe ITS na celotnem območju Skupnosti. Skupino sestavljajo predstavniki na visoki ravni, ki predstavljajo ustrezne ponudnike storitev ITS, združenja uporabnikov, prevoznike in upravljavce objektov, proizvodno industrijo, socialne partnerje, strokovna združenja, lokalne organe in druge ustrezne forume.

2.
     
  Komisija zagotovi, da so predstavniki Evropske svetovalne skupine za ITS usposobljeni in da skupina vključuje ustrezne predstavnike tistih sektorjev industrije in tistih uporabnikov, na katere vplivajo ukrepi, ki jih Komisija lahko predlaga na podlagi te direktive.

3.
     
  Evropsko svetovalno skupino za ITS se pozove, naj pripravi tehnično mnenje o osnutku specifikacij iz člena 4.

4.
     
  Delo Evropske svetovalne skupine za ITS se izvaja na pregleden način.

Člen 11

Poročanje

1.   Države članice Komisiji najpozneje do ... (19) predložijo podrobno poročilo o svojih nacionalnih dejavnostih in projektih v zvezi s prednostnimi področji, določenimi v členu 4(1), ki vključujejo vsaj informacije iz Priloge III.

2.   Države članice Komisiji najpozneje do ... (20) predložijo svoje načrte za nacionalne ukrepe na področju ITS v naslednjih petih letih, ki vključujejo vsaj informacije iz Priloge III.

3.   Države članice po tem vsako leto poročajo o napredku, doseženem pri izvajanju teh načrtov.

4.   Komisija vsakih šest mesecev poroča Evropskemu parlamentu in Svetu
  o napredku pri izvajanju te direktive, s priloženo analizo o delovanju pravil iz prilog I in II, in oceni potrebo po spremembi te direktive
  .

Zlasti Komisija vsakih šest mesecev poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o stanju financiranja, pri čemer Komisija po potrebi oblikuje predlog o financiranju izvajanja najnižje ravni aplikacij in storitev ITS.

Člen 12

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (21). Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║

Za Svet

Predsednik

Za Parlament

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

(4)  http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf

4

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

5

(6)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

6

(7)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

7

(8)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

8

(9)  UL L 124, 9.5.2002, str. 1.

9

(10)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

10

(11)  Glej Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 (UL L 3, 5.1.2005, str. 1) in Uredbo (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 196, 24.7.2008, str. 1).

11

(ES)

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

(13)  UL L 166, 30.4.2004, str. 124.

13

(14)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

14

(15)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

15

(16)  

  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

16

UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(17)  
  Tri mesece po začetku veljavnosti te direktive.

17

Tri mesece po začetku veljavnosti te direktive.

(18)  
  Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

18

Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(19)  Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

19

Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(20)  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

20

Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

(21)  
  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

21

12 mesecev

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA I

NAČELA UVAJANJA ITS IZ ČLENA 3

Izbor in uvajanje aplikacij in storitev ITS temelji na oceni potreb in upošteva naslednja načela:

| (a) | učinkovitost
  – zmožnost dati oprijemljiv prispevek k reševanju ključnih izzivov, ki vplivajo na cestni promet v Evropi (na primer: zmanjšanje preobremenjenosti cest, zmanjšanje emisij, izboljšanje energetske učinkovitosti, ohranjanje višjih ravni varnosti in zanesljivosti ter obravnavanje vprašanj, povezanih z ranljivimi udeleženci v prometu); |
| --- | --- |

(a)

učinkovitost
  – zmožnost dati oprijemljiv prispevek k reševanju ključnih izzivov, ki vplivajo na cestni promet v Evropi (na primer: zmanjšanje preobremenjenosti cest, zmanjšanje emisij, izboljšanje energetske učinkovitosti, ohranjanje višjih ravni varnosti in zanesljivosti ter obravnavanje vprašanj, povezanih z ranljivimi udeleženci v prometu);

| (b) | stroškovna učinkovitost – delež stroškov v odnosu do rezultatov pri izpolnjevanju ciljev; |
| --- | --- |

(b)

stroškovna učinkovitost – delež stroškov v odnosu do rezultatov pri izpolnjevanju ciljev;

| (c) | geografska kontinuiteta – zmožnost zagotoviti brezhibne storitve v Skupnosti
  in na njenih zunanjih mejah
  , zlasti na TEN-T; |
| --- | --- |

(c)

geografska kontinuiteta – zmožnost zagotoviti brezhibne storitve v Skupnosti
  in na njenih zunanjih mejah
  , zlasti na TEN-T;

| (d) | medobratovalnost – zmožnost sistemov, da izmenjujejo podatke in omogočijo izmenjavo informacij in znanja; |
| --- | --- |

(d)

medobratovalnost – zmožnost sistemov, da izmenjujejo podatke in omogočijo izmenjavo informacij in znanja;

| (e) | raven zrelosti – raven razvoja; |
| --- | --- |

(e)

raven zrelosti – raven razvoja;

| (f) | intermodalnost – prenos tovora s cestnega na pomorski promet na kratke razdalje, železnico, celinske plovne poti ali kombinacija več vrst prevoza, pri čemer je cestni prevoz čim bolj učinkovit. |
| --- | --- |

(f)

intermodalnost – prenos tovora s cestnega na pomorski promet na kratke razdalje, železnico, celinske plovne poti ali kombinacija več vrst prevoza, pri čemer je cestni prevoz čim bolj učinkovit.

Četrtek, 23. april 2009PRILOGA II

OSREDNJI ELEMENTI SPECIFIKACIJ IZ ČLENA 4

| (1) | Optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov
  Specifikacije za optimalno uporabo cestnih, prometnih in potovalnih podatkov vključujejo:






  (a) | opredelitev potrebne opreme, da bi bile prometne in potovalne informacije v realnem času natančne in razpoložljive uporabnikom ITS ne glede na nacionalne meje, zlasti:






  — | razpoložljivost natančnih javnih cestnih in prometnih podatkov v realnem času, ki se uporabljajo za prometne in potovalne informacije v realnem času, namenjene ponudnikom storitev ITS, |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov

Specifikacije za optimalno uporabo cestnih, prometnih in potovalnih podatkov vključujejo:

(a)

opredelitev potrebne opreme, da bi bile prometne in potovalne informacije v realnem času natančne in razpoložljive uporabnikom ITS ne glede na nacionalne meje, zlasti:

—

razpoložljivost natančnih javnih cestnih in prometnih podatkov v realnem času, ki se uporabljajo za prometne in potovalne informacije v realnem času, namenjene ponudnikom storitev ITS,

| — | spodbujanje elektronske izmenjave med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter ustreznimi ponudniki storitev ITS ne glede na nacionalne meje, |
| --- | --- |

—

spodbujanje elektronske izmenjave med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter ustreznimi ponudniki storitev ITS ne glede na nacionalne meje,

| — | pravočasno dopolnjevanje javnih cestnih in prometnih podatkov, ki jih ustrezni javni organi in zainteresirane strani uporabljajo za prometne in potovalne informacije v realnem času, |
| --- | --- |

—

pravočasno dopolnjevanje javnih cestnih in prometnih podatkov, ki jih ustrezni javni organi in zainteresirane strani uporabljajo za prometne in potovalne informacije v realnem času,

| — | pravočasno dopolnjevanje prometnih in potovalnih informacij v realnem času s strani ponudnikov storitev ITS; |
| --- | --- |

—

pravočasno dopolnjevanje prometnih in potovalnih informacij v realnem času s strani ponudnikov storitev ITS;

| (b) | opredelitev potrebnih zahtev za zbiranje ustreznih cestnih in prometnih podatkov s strani javnih organov (vključno z na primer: načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi, predvsem za težka tovorna vozila) in za njihovo posredovanje ponudnikom storitev ITS, zlasti:






  — | razpoložljivost javnih cestnih in prometnih podatkov (vključno z na primer: načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi), ki jih za ponudnike storitev ITS zbirajo ustrezni javni organi, |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev potrebnih zahtev za zbiranje ustreznih cestnih in prometnih podatkov s strani javnih organov (vključno z na primer: načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi, predvsem za težka tovorna vozila) in za njihovo posredovanje ponudnikom storitev ITS, zlasti:

—

razpoložljivost javnih cestnih in prometnih podatkov (vključno z na primer: načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi), ki jih za ponudnike storitev ITS zbirajo ustrezni javni organi,

| — | spodbujanje elektronske izmenjave med ustreznimi javnimi organi in ponudniki storitev ITS, |
| --- | --- |

—

spodbujanje elektronske izmenjave med ustreznimi javnimi organi in ponudniki storitev ITS,

| — | pravočasno dopolnjevanje javnih cestnih in prometnih podatkov (vključno z npr. načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi) s strani ustreznih javnih organov, |
| --- | --- |

—

pravočasno dopolnjevanje javnih cestnih in prometnih podatkov (vključno z npr. načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi) s strani ustreznih javnih organov,

| — | pravočasno dopolnjevanje storitev in aplikacij ITS, v okviru katerih ponudniki storitev ITS uporabljajo te javne cestne in prometne podatke; |
| --- | --- |

—

pravočasno dopolnjevanje storitev in aplikacij ITS, v okviru katerih ponudniki storitev ITS uporabljajo te javne cestne in prometne podatke;

| (c) | opredelitev potrebnih zahtev za objavo cestnih in prometnih podatkov, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, ki so natančni in na voljo proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev, zlasti:






  — | razpoložljivost javnih cestnih in prometnih podatkov, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, ki so na voljo proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev, |
| --- | --- | --- |

(c)

opredelitev potrebnih zahtev za objavo cestnih in prometnih podatkov, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, ki so natančni in na voljo proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev, zlasti:

—

razpoložljivost javnih cestnih in prometnih podatkov, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, ki so na voljo proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev,

| — | spodbujanje elektronske izmenjave med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter zasebnimi proizvajalci in ponudniki digitalnih zemljevidov, |
| --- | --- |

—

spodbujanje elektronske izmenjave med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter zasebnimi proizvajalci in ponudniki digitalnih zemljevidov,

| — | pravočasno dopolnjevanje javnih cestnih in prometnih podatkov za digitalne zemljevide s strani ustreznih javnih organov in zainteresiranih strani, |
| --- | --- |

—

pravočasno dopolnjevanje javnih cestnih in prometnih podatkov za digitalne zemljevide s strani ustreznih javnih organov in zainteresiranih strani,

| — | pravočasno dopolnjevanje digitalnih zemljevidov s strani proizvajalcev digitalnih zemljevidov in ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

—

pravočasno dopolnjevanje digitalnih zemljevidov s strani proizvajalcev digitalnih zemljevidov in ponudnikov storitev;

| (d) | opredelitev minimalnih zahtev za brezplačno posredovanje „splošnih prometnih sporočil“ vsem uporabnikom cest, kakor tudi njihove minimalne vsebine, zlasti:






  — | uporaba standardiziranega seznama prometnih dogodkov, povezanih z varnostjo („splošna prometna sporočila“), ki jih je treba brezplačno sporočiti uporabnikom ITS, |
| --- | --- | --- |

(d)

opredelitev minimalnih zahtev za brezplačno posredovanje „splošnih prometnih sporočil“ vsem uporabnikom cest, kakor tudi njihove minimalne vsebine, zlasti:

—

uporaba standardiziranega seznama prometnih dogodkov, povezanih z varnostjo („splošna prometna sporočila“), ki jih je treba brezplačno sporočiti uporabnikom ITS,

| — | združljivost in vključevanje „splošnih prometnih sporočil“ v storitve ITS za namen prometnih in potovalnih informacij v realnem času. |
| --- | --- |

—

združljivost in vključevanje „splošnih prometnih sporočil“ v storitve ITS za namen prometnih in potovalnih informacij v realnem času.

| (2) | Kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih
  Specifikacije o kontinuiteti in medobratovalnosti storitev upravljanja prometa in tovora na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih vključujejo:






  (a) | opredelitev minimalnih/potrebnih zahtev za kontinuiteto storitev ITS za tovor in potnike na prometnih koridorjih in med različnimi vrstami prevoza, zlasti:






  — | omogočanje čezmejne elektronske izmenjave prometnih podatkov in informacij, njihove izmenjave med regijami ali med mestnimi in medmestnimi območji ter med ustreznimi prometnimi informativnimi/nadzornimi centri, |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih

Specifikacije o kontinuiteti in medobratovalnosti storitev upravljanja prometa in tovora na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih vključujejo:

(a)

opredelitev minimalnih/potrebnih zahtev za kontinuiteto storitev ITS za tovor in potnike na prometnih koridorjih in med različnimi vrstami prevoza, zlasti:

—

omogočanje čezmejne elektronske izmenjave prometnih podatkov in informacij, njihove izmenjave med regijami ali med mestnimi in medmestnimi območji ter med ustreznimi prometnimi informativnimi/nadzornimi centri,

| — | uporabo standardiziranih pretokov informacij ali prometnih vmesnikov med ustreznimi prometnimi informacijskimi/nadzornimi centri; |
| --- | --- |

—

uporabo standardiziranih pretokov informacij ali prometnih vmesnikov med ustreznimi prometnimi informacijskimi/nadzornimi centri;

| (b) | opredelitev potrebnih ukrepov za uporabo inovativnih tehnologij ITS (naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID), DSRC ali Galileo/Egnos) pri realizaciji aplikacij ITS (predvsem sledenje in izsleditev tovora na njegovi poti in med različnimi vrstami prevoza) za namen logistike tovornega prometa (e-tovorni promet), zlasti:






  — | razpoložljivost ustreznih tehnologij ITS in njihova uporaba s strani razvijalcev aplikacij ITS, |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev potrebnih ukrepov za uporabo inovativnih tehnologij ITS (naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID), DSRC ali Galileo/Egnos) pri realizaciji aplikacij ITS (predvsem sledenje in izsleditev tovora na njegovi poti in med različnimi vrstami prevoza) za namen logistike tovornega prometa (e-tovorni promet), zlasti:

—

razpoložljivost ustreznih tehnologij ITS in njihova uporaba s strani razvijalcev aplikacij ITS,

| — | vključevanje rezultatov lokalizacije (prek na primer: RFID, DSRC in/ali Galileo/EGNOS) v orodjih in centrih za upravljanje prometa; |
| --- | --- |

—

vključevanje rezultatov lokalizacije (prek na primer: RFID, DSRC in/ali Galileo/EGNOS) v orodjih in centrih za upravljanje prometa;

| (c) | opredelitev potrebnih ukrepov za razvoj arhitekture ITS za mestno mobilnost, vključno z integriranim in večmodalnim pristopom k načrtovanju poti, povpraševanjem po prometu in upravljanjem prometa, zlasti:






  — | razpoložljivost javnega prevoza, načrtovanje poti, povpraševanje po prometu, prometni podatki in podatki o parkiranju za mestne nadzorne centre, |
| --- | --- | --- |

(c)

opredelitev potrebnih ukrepov za razvoj arhitekture ITS za mestno mobilnost, vključno z integriranim in večmodalnim pristopom k načrtovanju poti, povpraševanjem po prometu in upravljanjem prometa, zlasti:

—

razpoložljivost javnega prevoza, načrtovanje poti, povpraševanje po prometu, prometni podatki in podatki o parkiranju za mestne nadzorne centre,

| — | omogočanje izmenjave elektronskih podatkov med različnimi mestnimi nadzornimi centri za javni ali zasebni prevoz in med vsemi možnimi vrstami prevoza, |
| --- | --- |

—

omogočanje izmenjave elektronskih podatkov med različnimi mestnimi nadzornimi centri za javni ali zasebni prevoz in med vsemi možnimi vrstami prevoza,

| — | vključevanje vseh ustreznih podatkov in informacij v eno samo arhitekturo; |
| --- | --- |

—

vključevanje vseh ustreznih podatkov in informacij v eno samo arhitekturo;

| (d) | opredelitev potrebnih ukrepov za zagotavljanje brezhibnih storitev ITS v Skupnosti in na njenih zunanjih mejah. |
| --- | --- |

(d)

opredelitev potrebnih ukrepov za zagotavljanje brezhibnih storitev ITS v Skupnosti in na njenih zunanjih mejah.

| (3) | Varnost in zanesljivost cest
  Specifikacije za aplikacije ITS na področju varnosti in zanesljivosti cest vključujejo:






  (a) | opredelitev potrebnih ukrepov za usklajeno uvedbo vseevropske storitve e-klic, vključno z:






  — | razpoložljivostjo zahtevanih avtomobilskih podatkov ITS, ki jih je treba izmenjati, |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Varnost in zanesljivost cest

Specifikacije za aplikacije ITS na področju varnosti in zanesljivosti cest vključujejo:

(a)

opredelitev potrebnih ukrepov za usklajeno uvedbo vseevropske storitve e-klic, vključno z:

—

razpoložljivostjo zahtevanih avtomobilskih podatkov ITS, ki jih je treba izmenjati,

| — | razpoložljivostjo potrebne opreme v (reševalnih) centrih cestne infrastrukture (dostopne točke do javnih služb), ki prejemajo podatke iz vozil, |
| --- | --- |

—

razpoložljivostjo potrebne opreme v (reševalnih) centrih cestne infrastrukture (dostopne točke do javnih služb), ki prejemajo podatke iz vozil,

| — | omogočanjem izmenjave elektronskih podatkov med vozili in (reševalnimi) centri cestne infrastrukture (dostopne točke do javnih služb); |
| --- | --- |

—

omogočanjem izmenjave elektronskih podatkov med vozili in (reševalnimi) centri cestne infrastrukture (dostopne točke do javnih služb);

| (b) | opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev varnosti uporabnikov cest ob upoštevanju njihovega vmesnika človek-stroj v vozilu in uporabe nomadskih naprav, kakor tudi zanesljivosti komunikacij v vozilu; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev varnosti uporabnikov cest ob upoštevanju njihovega vmesnika človek-stroj v vozilu in uporabe nomadskih naprav, kakor tudi zanesljivosti komunikacij v vozilu;

| (c) | opredelitev ukrepov za zagotovitev varnosti ranljivih udeležencev v prometu prek uporabe sistemov za upravljanje mobilnosti za ponudnike in uporabnike, ob upoštevanju uvajanja naprednih sistemov v pomoč vozniku pri vožnji (ADAS) in vmesnika človek-stroj; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev ukrepov za zagotovitev varnosti ranljivih udeležencev v prometu prek uporabe sistemov za upravljanje mobilnosti za ponudnike in uporabnike, ob upoštevanju uvajanja naprednih sistemov v pomoč vozniku pri vožnji (ADAS) in vmesnika človek-stroj;

| (d) | opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev varnosti in udobja ranljivih uporabnikov cest v zvezi z vsemi aplikacijami ITS; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev varnosti in udobja ranljivih uporabnikov cest v zvezi z vsemi aplikacijami ITS;

| (e) | opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev varnih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila ter sisteme za parkiranje in rezervacijo, ki temeljijo na ITS, zlasti:






  — | razpoložljivost zadostnega števila parkirišč, |
| --- | --- | --- |

(e)

opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev varnih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila ter sisteme za parkiranje in rezervacijo, ki temeljijo na ITS, zlasti:

—

razpoložljivost zadostnega števila parkirišč,

| — | razpoložljivost informacij uporabnikom o parkiranju ob cesti, |
| --- | --- |

—

razpoložljivost informacij uporabnikom o parkiranju ob cesti,

| — | olajšanje izmenjave elektronskih podatkov med parkirišči ob cestah, centri in vozili, |
| --- | --- |

—

olajšanje izmenjave elektronskih podatkov med parkirišči ob cestah, centri in vozili,

| — | vključevanje ustreznih tehnologij ITS v vozila in na parkirišča zaradi dopolnitve informacij o prostih parkirnih mestih za namene rezervacij. |
| --- | --- |

—

vključevanje ustreznih tehnologij ITS v vozila in na parkirišča zaradi dopolnitve informacij o prostih parkirnih mestih za namene rezervacij.

| (4) | Vključitev vozila v prometno infrastrukturo
  Specifikacije za ITS za vključitev vozila v prometno infrastrukturo vključujejo:






  (a) | opredelitev potrebnih ukrepov za vključitev različnih aplikacij ITS na odprto platformo v vozilu, ki temelji zlasti na:






  — | identifikaciji funkcionalnih zahtev obstoječih ali načrtovanih aplikacij ITS, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Vključitev vozila v prometno infrastrukturo

Specifikacije za ITS za vključitev vozila v prometno infrastrukturo vključujejo:

(a)

opredelitev potrebnih ukrepov za vključitev različnih aplikacij ITS na odprto platformo v vozilu, ki temelji zlasti na:

—

identifikaciji funkcionalnih zahtev obstoječih ali načrtovanih aplikacij ITS,

| — | opredelitvi arhitekture odprtega sistema, ki zagotavlja medobratovalnost/medsebojno povezavo sistemov in zmogljivosti infrastrukture, |
| --- | --- |

—

opredelitvi arhitekture odprtega sistema, ki zagotavlja medobratovalnost/medsebojno povezavo sistemov in zmogljivosti infrastrukture,

| — | vključevanju prihodnjih novih ali dopolnjenih aplikacij ITS na način „priključi in uporabi“ v odprto platformo v vozilu, |
| --- | --- |

—

vključevanju prihodnjih novih ali dopolnjenih aplikacij ITS na način „priključi in uporabi“ v odprto platformo v vozilu,

| — | uporabi procesov standardizacije za sprejem arhitekture ter odprtih specifikacij v vozilu; |
| --- | --- |

—

uporabi procesov standardizacije za sprejem arhitekture ter odprtih specifikacij v vozilu;

| (b) | opredelitev potrebnih ukrepov za napredek pri nadaljnjem razvoju in izvajanja sistemov sodelovanja (infrastruktura vozila), zlasti:






  — | omogočanje izmenjave podatkov in informacij med dvema voziloma, med vozilom in infrastrukturo ter med dvema infrastrukturama, |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev potrebnih ukrepov za napredek pri nadaljnjem razvoju in izvajanja sistemov sodelovanja (infrastruktura vozila), zlasti:

—

omogočanje izmenjave podatkov in informacij med dvema voziloma, med vozilom in infrastrukturo ter med dvema infrastrukturama,

| — | razpoložljivost ustreznih podatkov ali informacij za izmenjavo, ki so namenjeni vsem zadevnim stranem (vozilom ali cestni infrastrukturi), |
| --- | --- |

—

razpoložljivost ustreznih podatkov ali informacij za izmenjavo, ki so namenjeni vsem zadevnim stranem (vozilom ali cestni infrastrukturi),

| — | uporaba standardiziranega formata sporočil za to izmenjavo podatkov med vozilom in infrastrukturo, |
| --- | --- |

—

uporaba standardiziranega formata sporočil za to izmenjavo podatkov med vozilom in infrastrukturo,

| — | opredelitev komunikacijske infrastrukture za vsako vrsto izmenjave podatkov in informacij med dvema voziloma, med vozilom in infrastrukturo ter med dvema infrastrukturama, ║ |
| --- | --- |

—

opredelitev komunikacijske infrastrukture za vsako vrsto izmenjave podatkov in informacij med dvema voziloma, med vozilom in infrastrukturo ter med dvema infrastrukturama, ║

| — | opredelitev regulativnega okvira o vmesniku človek-stroj, da se obravnava vprašanje odgovornosti in zagotovi zanesljivejša prilagoditev funkcionalnih varnostnih ukrepov ITS človeškemu vedenju, |
| --- | --- |

—

opredelitev regulativnega okvira o vmesniku človek-stroj, da se obravnava vprašanje odgovornosti in zagotovi zanesljivejša prilagoditev funkcionalnih varnostnih ukrepov ITS človeškemu vedenju,

| — | uporaba procesov standardizacije za sprejem ustreznih arhitektur. |
| --- | --- |

—

uporaba procesov standardizacije za sprejem ustreznih arhitektur.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA III

SMERNICE ZA VSEBINO POROČIL O NACIONALNIH UKREPIH IZ ČLENA 11

| (1) | Poročila v zvezi s prednostnimi področji iz člena 4(1), ki jih države članice posredujejo v skladu s členom 11, so pripravljena na nacionalni ravni. Vendar jih je mogoče razširiti na regionalno in/ali izbrano lokalno raven, če je primerno. |
| --- | --- |

(1)

Poročila v zvezi s prednostnimi področji iz člena 4(1), ki jih države članice posredujejo v skladu s členom 11, so pripravljena na nacionalni ravni. Vendar jih je mogoče razširiti na regionalno in/ali izbrano lokalno raven, če je primerno.

| (2) | Poročilo, ki ga je treba posredovati v skladu s členom 11(1), vključuje vsaj naslednje informacije:






  (a) | trenutno nacionalno strategijo v zvezi z ITS; |
| --- | --- | --- |

(2)

Poročilo, ki ga je treba posredovati v skladu s členom 11(1), vključuje vsaj naslednje informacije:

(a)

trenutno nacionalno strategijo v zvezi z ITS;

| (b) | njene cilje in osnovno utemeljitev teh ciljev; |
| --- | --- |

(b)

njene cilje in osnovno utemeljitev teh ciljev;

| (c) | kratek opis stanja uvajanja ITS in okvirnih pogojev; |
| --- | --- |

(c)

kratek opis stanja uvajanja ITS in okvirnih pogojev;

| (d) | prednostna področja trenutnih ukrepov in sorodnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

prednostna področja trenutnih ukrepov in sorodnih ukrepov;

| (e) | navedbo, kako ta strategija in ukrepi podpirajo usklajeno in medobratovalno uvajanje aplikacij ITS ter kontinuiteto storitev v Skupnosti (glej člen 4(1)). |
| --- | --- |

(e)

navedbo, kako ta strategija in ukrepi podpirajo usklajeno in medobratovalno uvajanje aplikacij ITS ter kontinuiteto storitev v Skupnosti (glej člen 4(1)).

| (3) | Poročilo, ki ga je treba posredovati v skladu s členom 11(2), vključuje vsaj naslednje informacije:






  (a) | nacionalna strategija v zvezi z ITS, vključno z njenimi cilji; |
| --- | --- | --- |

(3)

Poročilo, ki ga je treba posredovati v skladu s členom 11(2), vključuje vsaj naslednje informacije:

(a)

nacionalna strategija v zvezi z ITS, vključno z njenimi cilji;

| (b) | podroben opis stanja uvajanja ITS in okvirnih pogojev; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis stanja uvajanja ITS in okvirnih pogojev;

| (c) | načrtovana prednostna področja ukrepov, vključno z navedbo, kako ta obravnavajo prednostna področja iz člena 4(1); |
| --- | --- |

(c)

načrtovana prednostna področja ukrepov, vključno z navedbo, kako ta obravnavajo prednostna področja iz člena 4(1);

| (d) | podrobnosti o izvajanju trenutnih in načrtovanih ukrepov v zvezi z






  — | instrumenti, |
| --- | --- | --- |

(d)

podrobnosti o izvajanju trenutnih in načrtovanih ukrepov v zvezi z

—

instrumenti,

| — | sredstvi, |
| --- | --- |

—

sredstvi,

| — | posvetovanjem in aktivnimi zainteresiranimi stranmi, |
| --- | --- |

—

posvetovanjem in aktivnimi zainteresiranimi stranmi,

| — | ključnimi točkami, |
| --- | --- |

—

ključnimi točkami,

| — | spremljanjem. |
| --- | --- |

—

spremljanjem.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/353

---

Četrtek, 23. aprila 2009Drugi program „Marco Polo“ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa („Marco Polo II“) ***I

P6_TA(2009)0284

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa „Marco Polo“ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa („Marco Polo II“) (KOM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

2010/C 184 E/71

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0847),

ob upoštevanju členov 251(2), 71(1) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0482/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za ribištvo (A6-0217/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0239

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 1692/2006 o uvedbi drugega programa „Marco Polo“ za dodelitev finančne pomoči Skupnosti za večjo okoljsko učinkovitost sistema tovornega prometa („Marco Polo II“)

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 923/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/354

---

Četrtek, 23. aprila 2009Evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet ***I

P6_TA(2009)0285

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0852),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0509/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0220/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0247

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi lizbonske strategije za rast in zaposlovanje ter strategije Skupnosti za trajnostni razvoj je vzpostavitev notranjega železniškega trga, še posebno za prevoz blaga, bistveni element napredka pri uresničevanju trajnostne mobilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi lizbonske strategije za rast in zaposlovanje ter strategije Skupnosti za trajnostni razvoj je vzpostavitev notranjega železniškega trga, še posebno za prevoz blaga, bistveni element napredka pri uresničevanju trajnostne mobilnosti.

| (2) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture ║ (4) je pomenila pomemben korak k uresničevanju notranjega železniškega trga. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture ║ (4) je pomenila pomemben korak k uresničevanju notranjega železniškega trga.

| (3) | Da bi bile lahko mednarodne in nacionalne železniške storitve v tovornem prometu, ki so od 1. januarja 2007 odprte za konkurenco, konkurenčne drugim vrstam prometa, bi morale imeti na voljo železniško infrastrukturo, ki je kakovostna, torej taka, ki omogoča opravljanje storitev prevoza blaga pod dobrimi pogoji, kar zadeva komercialno hitrost in vozni red, ter zanesljiva, torej da storitve, ki jih dejansko opravlja, ustrezajo pogodbenim obveznostim, sprejetim z železniškimi prevozniki. |
| --- | --- |

(3)

Da bi bile lahko mednarodne in nacionalne železniške storitve v tovornem prometu, ki so od 1. januarja 2007 odprte za konkurenco, konkurenčne drugim vrstam prometa, bi morale imeti na voljo železniško infrastrukturo, ki je kakovostna, torej taka, ki omogoča opravljanje storitev prevoza blaga pod dobrimi pogoji, kar zadeva komercialno hitrost in vozni red, ter zanesljiva, torej da storitve, ki jih dejansko opravlja, ustrezajo pogodbenim obveznostim, sprejetim z železniškimi prevozniki.

| (4) | Četudi je liberalizacija železniškega tovornega prometa omogočila, da so novi prevozniki vstopili v omrežje, tržni mehanizmi niso dovolj za organiziranje, urejanje in varovanje železniškega tovornega prometa. Za optimizacijo in zagotavljanje njegove zanesljivosti je potrebna zlasti krepitev postopkov sodelovanja in dodeljevanja vlakovnih poti med upravljavci infrastrukture. |
| --- | --- |

(4)

Četudi je liberalizacija železniškega tovornega prometa omogočila, da so novi prevozniki vstopili v omrežje, tržni mehanizmi niso dovolj za organiziranje, urejanje in varovanje železniškega tovornega prometa. Za optimizacijo in zagotavljanje njegove zanesljivosti je potrebna zlasti krepitev postopkov sodelovanja in dodeljevanja vlakovnih poti med upravljavci infrastrukture.

| (5) | Svet ║, ki je zasedal dne7. ║ aprila 2008, je sklenil, da je treba spodbujati učinkovito uporabo infrastrukture in po potrebi izboljšati zmogljivosti železniške infrastrukture z ukrepi, sprejetimi na evropski in nacionalni ravni, še posebno z zakonodajnimi akti. |
| --- | --- |

(5)

Svet ║, ki je zasedal dne7. ║ aprila 2008, je sklenil, da je treba spodbujati učinkovito uporabo infrastrukture in po potrebi izboljšati zmogljivosti železniške infrastrukture z ukrepi, sprejetimi na evropski in nacionalni ravni, še posebno z zakonodajnimi akti.

| (6) | V tem smislu bi vzpostavitev železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet, po katerem bi lahko tovorni vlaki vozili pod dobrimi pogoji in bi z lahkoto prehajali z enega nacionalnega omrežja na drugo, omogočila izboljšanje pogojev za uporabo infrastrukture. |
| --- | --- |

(6)

V tem smislu bi vzpostavitev železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet, po katerem bi lahko tovorni vlaki vozili pod dobrimi pogoji in bi z lahkoto prehajali z enega nacionalnega omrežja na drugo, omogočila izboljšanje pogojev za uporabo infrastrukture.

| (7) | Že začete pobude na področju železniške infrastrukture kažejo, da je vzpostavljanje mednarodnih koridorjev, ki ustrezajo posebnim potrebam enega ali več jasno opredeljenih segmentov trga tovornega prometa, najprimernejši način za vzpostavitev evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet. |
| --- | --- |

(7)

Že začete pobude na področju železniške infrastrukture kažejo, da je vzpostavljanje mednarodnih koridorjev, ki ustrezajo posebnim potrebam enega ali več jasno opredeljenih segmentov trga tovornega prometa, najprimernejši način za vzpostavitev evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet.

| (8) | Vzpostavljanje
  evropskega
  železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet bi moralo potekati skladno z vseevropskim prometnim omrežjem (TEN-T)
  in s koridorji evropskega sistema železniške signalizacije (ERTMS)
  . V ta namen je nujen usklajen razvoj ▐ omrežij, še posebno pa povezanost mednarodnih koridorjev za železniški tovorni promet z obstoječim omrežjem TEN-T
  in s koridorji ERTMS
  . Poleg tega je treba na ravni Skupnosti določiti
  usklajene
  predpise za tovorne koridorje
  . Vzpostavitev koridorjev bi
  bilo treba
  po potrebi finančno
  podpreti
  na podlagi programa TEN-T
  , raziskovalnih programov in programa Marco Polo ter drugih politik in skladov Skupnosti, kot je Kohezijski sklad
  . |
| --- | --- |

(8)

Vzpostavljanje
  evropskega
  železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet bi moralo potekati skladno z vseevropskim prometnim omrežjem (TEN-T)
  in s koridorji evropskega sistema železniške signalizacije (ERTMS)
  . V ta namen je nujen usklajen razvoj ▐ omrežij, še posebno pa povezanost mednarodnih koridorjev za železniški tovorni promet z obstoječim omrežjem TEN-T
  in s koridorji ERTMS
  . Poleg tega je treba na ravni Skupnosti določiti
  usklajene
  predpise za tovorne koridorje
  . Vzpostavitev koridorjev bi
  bilo treba
  po potrebi finančno
  podpreti
  na podlagi programa TEN-T
  , raziskovalnih programov in programa Marco Polo ter drugih politik in skladov Skupnosti, kot je Kohezijski sklad
  .

| (9) | Vzpostavitev tovornega koridorja mora upoštevati poseben pomen načrtovane razširitve omrežja TEN-T na države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki, da bi zagotovili boljšo povezanost z železniško infrastrukturo tretjih evropskih držav. |
| --- | --- |

(9)

Vzpostavitev tovornega koridorja mora upoštevati poseben pomen načrtovane razširitve omrežja TEN-T na države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki, da bi zagotovili boljšo povezanost z železniško infrastrukturo tretjih evropskih držav.

| (10) | Pri tovornem koridorju je treba zagotoviti dobro usklajevanje med državami članicami in zadevnimi upravljavci infrastrukture,
  v večji meri in bolj ustrezno omogočiti lažjo rabo železniškega tovornega prometa
  , vzpostaviti učinkovite in zadostne povezave z drugimi vrstami prometa
  , da bi razvili učinkovito in povezano omrežje tovornega prometa,
  in vzpostaviti ugodne razmere za razvoj konkurence med ponudniki storitev v železniškem tovornem prometu. |
| --- | --- |

(10)

Pri tovornem koridorju je treba zagotoviti dobro usklajevanje med državami članicami in zadevnimi upravljavci infrastrukture,
  v večji meri in bolj ustrezno omogočiti lažjo rabo železniškega tovornega prometa
  , vzpostaviti učinkovite in zadostne povezave z drugimi vrstami prometa
  , da bi razvili učinkovito in povezano omrežje tovornega prometa,
  in vzpostaviti ugodne razmere za razvoj konkurence med ponudniki storitev v železniškem tovornem prometu.

| (11) | Vzpostavitev tovornega koridorja bi
  morala temeljiti na predlogih držav članic, oblikovanih v posvetovanju z upravljavci infrastrukture. V naslednji fazi bi morala biti odobrena
  na
  Evropski
  ravni ▐ na podlagi preglednih in jasno opredeljenih
  postopkov. Merila za vzpostavitev tovornih koridorjev bi morala biti opredeljena tako, da bi bila prilagojena posebnim potrebam držav članic in upravljavcev
  infrastrukture
  , tako da bi ti imeli zadostne možnosti
  za sprejemanje odločitev in upravljanje. ▐ |
| --- | --- |

(11)

Vzpostavitev tovornega koridorja bi
  morala temeljiti na predlogih držav članic, oblikovanih v posvetovanju z upravljavci infrastrukture. V naslednji fazi bi morala biti odobrena
  na
  Evropski
  ravni ▐ na podlagi preglednih in jasno opredeljenih
  postopkov. Merila za vzpostavitev tovornih koridorjev bi morala biti opredeljena tako, da bi bila prilagojena posebnim potrebam držav članic in upravljavcev
  infrastrukture
  , tako da bi ti imeli zadostne možnosti
  za sprejemanje odločitev in upravljanje. ▐

| (12) | Za spodbujanje usklajevanja med državami članicami
  ,
  upravljavci infrastrukture
  in železniškimi podjetji
  mora vsak tovorni koridor podpirati organ za upravljanje, sestavljen iz različnih upravljavcev infrastrukture, ki jih zadeva ta tovorni koridor. |
| --- | --- |

(12)

Za spodbujanje usklajevanja med državami članicami
  ,
  upravljavci infrastrukture
  in železniškimi podjetji
  mora vsak tovorni koridor podpirati organ za upravljanje, sestavljen iz različnih upravljavcev infrastrukture, ki jih zadeva ta tovorni koridor.

| (13) | Za izpolnjevanje potreb trga morajo biti načini vzpostavljanja tovornega koridorja predstavljeni v izvedbenem načrtu, ki bi moral vključevati opredelitev in časovni načrt izvedbe ukrepov, koristnih za izboljšanje uspešnosti železniškega tovornega prometa. Poleg tega se je treba z
  vsemi železniškimi podjetji, ki so
  uporabniki
  ,
  redno posvetovati v skladu z
  ustreznimi
  postopki
  , ki jih določi organ za upravljanje
  , da se zagotovi, da načrtovane ali opravljene dejavnosti za vzpostavitev tovornega koridorja izpolnjujejo potrebe ali pričakovanja
  trga
  . |
| --- | --- |

(13)

Za izpolnjevanje potreb trga morajo biti načini vzpostavljanja tovornega koridorja predstavljeni v izvedbenem načrtu, ki bi moral vključevati opredelitev in časovni načrt izvedbe ukrepov, koristnih za izboljšanje uspešnosti železniškega tovornega prometa. Poleg tega se je treba z
  vsemi železniškimi podjetji, ki so
  uporabniki
  ,
  redno posvetovati v skladu z
  ustreznimi
  postopki
  , ki jih določi organ za upravljanje
  , da se zagotovi, da načrtovane ali opravljene dejavnosti za vzpostavitev tovornega koridorja izpolnjujejo potrebe ali pričakovanja
  trga
  .

| (14) | Za zagotovitev skladnosti in kontinuitete infrastrukturnih zmogljivosti, ki so na voljo na tovornem koridorju, je treba med zadevnimi državami članicami
  ,
  upravljavci infrastrukture
  in železniškimi podjetji, po potrebi pa tudi med državami članicami in tretjimi evropskimi državami,
  usklajevati naložbe v tovorni koridor in jih načrtovati v skladu z logiko, ki ustreza potrebam tovornega koridorja. Program njihovega uresničevanja je treba objaviti, da se zagotovi obveščanje
  železniških podjetij
  , ki bi lahko
  uporabljala
  koridor. Vključiti bi morali intervencijske projekte za razvoj interoperabilnih sistemov in povečanje zmogljivosti vlakov. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev skladnosti in kontinuitete infrastrukturnih zmogljivosti, ki so na voljo na tovornem koridorju, je treba med zadevnimi državami članicami
  ,
  upravljavci infrastrukture
  in železniškimi podjetji, po potrebi pa tudi med državami članicami in tretjimi evropskimi državami,
  usklajevati naložbe v tovorni koridor in jih načrtovati v skladu z logiko, ki ustreza potrebam tovornega koridorja. Program njihovega uresničevanja je treba objaviti, da se zagotovi obveščanje
  železniških podjetij
  , ki bi lahko
  uporabljala
  koridor. Vključiti bi morali intervencijske projekte za razvoj interoperabilnih sistemov in povečanje zmogljivosti vlakov.

| (15) | Iz istih razlogov bi bilo treba tudi težka vzdrževalna dela, ki imajo zelo pogosto velik učinek na zmogljivosti železniške infrastrukture, usklajevati na ravni tovornega koridorja in bi morala biti ažurno objavljena. |
| --- | --- |

(15)

Iz istih razlogov bi bilo treba tudi težka vzdrževalna dela, ki imajo zelo pogosto velik učinek na zmogljivosti železniške infrastrukture, usklajevati na ravni tovornega koridorja in bi morala biti ažurno objavljena.

| (16) | Za spodbujanje razvoja železniškega tovornega prometa v Skupnosti je potrebna tudi vzpostavitev infrastrukture in sistemov, namenjenih razvoju storitev intermodalnega tovornega prometa. |
| --- | --- |

(16)

Za spodbujanje razvoja železniškega tovornega prometa v Skupnosti je potrebna tudi vzpostavitev infrastrukture in sistemov, namenjenih razvoju storitev intermodalnega tovornega prometa.

| (17) | Zadevne države članice in nacionalni varnostni organi, ki imajo pristojnost na tovornem koridorju, lahko sklenejo sporazume o vzajemnem priznavanju vozil na eni strani in usposobljenosti strojevodij na drugi strani. Varnostni organi držav članic, ki jih zadeva tovorni koridor, bi morali med seboj sodelovati, da zagotovijo izvajanje teh sporazumov. |
| --- | --- |

(17)

Zadevne države članice in nacionalni varnostni organi, ki imajo pristojnost na tovornem koridorju, lahko sklenejo sporazume o vzajemnem priznavanju vozil na eni strani in usposobljenosti strojevodij na drugi strani. Varnostni organi držav članic, ki jih zadeva tovorni koridor, bi morali med seboj sodelovati, da zagotovijo izvajanje teh sporazumov.

| (18) | Da bi se za mednarodne železniške tovorne storitve olajšale prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti, je primerno za vsak tovorni koridor vzpostaviti sistem „vse na enem mestu“. Zato se je treba opreti na sedanje pobude, posebno tiste, ki jih izvaja RailNetEurope, to je organ, ki je orodje za usklajevanje upravljavcev infrastrukture in ponuja nekatere storitve prevoznikom v mednarodnem tovornem prometu. |
| --- | --- |

(18)

Da bi se za mednarodne železniške tovorne storitve olajšale prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti, je primerno za vsak tovorni koridor vzpostaviti sistem „vse na enem mestu“. Zato se je treba opreti na sedanje pobude, posebno tiste, ki jih izvaja RailNetEurope, to je organ, ki je orodje za usklajevanje upravljavcev infrastrukture in ponuja nekatere storitve prevoznikom v mednarodnem tovornem prometu.

| (19) | Glede na različne časovne razporede načrtovanja voznega reda različnih vrst prometa je zaželeno, da
  so
  prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti za tovorni promet
  skladne s prošnjami
  , ki se nanašajo na potniški promet, posebno glede na njihove posamezne družbenogospodarske vrednosti. Uporabnine za infrastrukturo se morajo razlikovati glede na kakovost in zanesljivost dodeljene vlakovne poti. |
| --- | --- |

(19)

Glede na različne časovne razporede načrtovanja voznega reda različnih vrst prometa je zaželeno, da
  so
  prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti za tovorni promet
  skladne s prošnjami
  , ki se nanašajo na potniški promet, posebno glede na njihove posamezne družbenogospodarske vrednosti. Uporabnine za infrastrukturo se morajo razlikovati glede na kakovost in zanesljivost dodeljene vlakovne poti.

| (20) | Vlaki, ki opravljajo prevoz blaga, za katero sta zelo pomembna trajanje prevoza in točnost,
  kot ju opredeli organ za upravljanje,
  morajo biti v primeru motenj prometa upravičeni do zadostne prednosti. |
| --- | --- |

(20)

Vlaki, ki opravljajo prevoz blaga, za katero sta zelo pomembna trajanje prevoza in točnost,
  kot ju opredeli organ za upravljanje,
  morajo biti v primeru motenj prometa upravičeni do zadostne prednosti.

| (21) | Za zagotavljanje razvoja konkurence med ponudniki storitev v železniškem tovornem prometu na tovornem koridorju
  mora biti
  tudi prevoznikom, ki niso železniška podjetja in njihova združenja,
  omogočeno
  , da zaprosijo za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotavljanje razvoja konkurence med ponudniki storitev v železniškem tovornem prometu na tovornem koridorju
  mora biti
  tudi prevoznikom, ki niso železniška podjetja in njihova združenja,
  omogočeno
  , da zaprosijo za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti.

| (22) | Da bi optimizirali upravljanje tovornega koridorja ter zagotovili boljši pretok in uspešnost mednarodnih železniških tovornih storitev, si je treba prizadevati za dobro usklajenost med organi za nadzor železniškega prometa glede na različna omrežja v okviru tovornega koridorja. Za zagotavljanje boljše uporabe železniške infrastrukture je treba uskladiti upravljanje infrastrukture in strateških terminalov po celotnem tovornem koridorju. |
| --- | --- |

(22)

Da bi optimizirali upravljanje tovornega koridorja ter zagotovili boljši pretok in uspešnost mednarodnih železniških tovornih storitev, si je treba prizadevati za dobro usklajenost med organi za nadzor železniškega prometa glede na različna omrežja v okviru tovornega koridorja. Za zagotavljanje boljše uporabe železniške infrastrukture je treba uskladiti upravljanje infrastrukture in strateških terminalov po celotnem tovornem koridorju.

| (23) | Za lažji dostop do informacij v zvezi z uporabo vse glavne infrastrukture tovornega koridorja in za zagotavljanje nediskriminacijskega dostopa do nje je zaželeno, da se vsem ponudnikom mednarodnih storitev v železniškem tovornem prometu da na voljo referenčni dokument z vsemi temi informacijami. |
| --- | --- |

(23)

Za lažji dostop do informacij v zvezi z uporabo vse glavne infrastrukture tovornega koridorja in za zagotavljanje nediskriminacijskega dostopa do nje je zaželeno, da se vsem ponudnikom mednarodnih storitev v železniškem tovornem prometu da na voljo referenčni dokument z vsemi temi informacijami.

| (24) | Za objektivno ocenjevanje prednosti ukrepov za vzpostavitev tovornega koridorja in zagotavljanje učinkovitega spremljanja teh ukrepov je treba uvesti in redno objavljati kazalnike uspešnosti storitev po celotnem tovornem koridorju.
  Kazalnike uspešnosti je treba oblikovati po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, ki zagotavljajo in uporabljajo storitve železniškega tovornega prometa.


  ▐ |
| --- | --- |

(24)

Za objektivno ocenjevanje prednosti ukrepov za vzpostavitev tovornega koridorja in zagotavljanje učinkovitega spremljanja teh ukrepov je treba uvesti in redno objavljati kazalnike uspešnosti storitev po celotnem tovornem koridorju.
  Kazalnike uspešnosti je treba oblikovati po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, ki zagotavljajo in uporabljajo storitve železniškega tovornega prometa.

▐

| (25) | Ker cilja te uredbe, torej vzpostavitve evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet, sestavljenega iz tovornih koridorjev, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti in ga je torej mogoče bolje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom proporcionalnosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te uredbe, torej vzpostavitve evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet, sestavljenega iz tovornih koridorjev, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti in ga je torej mogoče bolje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom proporcionalnosti, kot je določeno v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja.

| (26) | Pri usklajevanju naložb ter upravljanju zmogljivosti in prometa je treba vpeljati uravnotežene predpise, temelječe na sodelovanju med upravljavci infrastrukture, ki morajo ponujati kakovostne storitve prevoznikom v tovornem prometu na mednarodnem železniškem koridorju. |
| --- | --- |

(26)

Pri usklajevanju naložb ter upravljanju zmogljivosti in prometa je treba vpeljati uravnotežene predpise, temelječe na sodelovanju med upravljavci infrastrukture, ki morajo ponujati kakovostne storitve prevoznikom v tovornem prometu na mednarodnem železniškem koridorju.

| (27) | V skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil je treba sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe (5). |
| --- | --- |

(27)

V skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil je treba sprejeti potrebne ukrepe za izvajanje te uredbe (5).

| (28) | Komisiji bi bilo zlasti treba podeliti pooblastila za sprejemanje potrebnih pogojev in meril za izvajanje te uredbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe in njenemu dopolnjevanju z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(28)

Komisiji bi bilo zlasti treba podeliti pooblastila za sprejemanje potrebnih pogojev in meril za izvajanje te uredbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe in njenemu dopolnjevanju z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (29) | Namen te uredbe je izboljšati učinkovitost železniškega tovornega prometa glede na druge vrste prometa, vendar bi bilo treba temu cilju slediti tudi s političnimi ukrepi in finančno udeležbo držav članic in Evropske unije. Usklajevanje med državami članicami je treba zagotoviti na najvišji možni ravni, da bi zagotovili najbolj učinkovito delovanje tovornih koridorjev. Finančne obveznosti v zvezi z infrastrukturo in tehnično opremo, kot je ERTMS, bi morale biti v skladu s ciljem te uredbe namenjene povečanju zmogljivosti in učinkovitosti tovornega železniškega prometa.
  – |
| --- | --- |

(29)

Namen te uredbe je izboljšati učinkovitost železniškega tovornega prometa glede na druge vrste prometa, vendar bi bilo treba temu cilju slediti tudi s političnimi ukrepi in finančno udeležbo držav članic in Evropske unije. Usklajevanje med državami članicami je treba zagotoviti na najvišji možni ravni, da bi zagotovili najbolj učinkovito delovanje tovornih koridorjev. Finančne obveznosti v zvezi z infrastrukturo in tehnično opremo, kot je ERTMS, bi morale biti v skladu s ciljem te uredbe namenjene povečanju zmogljivosti in učinkovitosti tovornega železniškega prometa.
  –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNO

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta uredba določa predpise za vzpostavitev in organizacijo evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet
  v mednarodnih železniških koridorjih
  za konkurenčen tovorni promet (║ “tovorni koridorji„). Določa pravila za izbor in organizacijo tovornih koridorjev ter ▐ načela
  sodelovanja
  v zvezi z načrtovanjem naložb ter upravljanjem zmogljivosti in prometa.

2.   Ta uredba se uporablja za upravljanje in uporabo železniške infrastrukture za nacionalne in mednarodne železniške storitve, razen za:

| (a) | neodvisna lokalna in regionalna omrežja, ki za potniški promet uporabljajo železniško infrastrukturo
  , razen, kjer se takšne storitve opravljajo na delu tovornega koridorja
  ; |
| --- | --- |

(a)

neodvisna lokalna in regionalna omrežja, ki za potniški promet uporabljajo železniško infrastrukturo
  , razen, kjer se takšne storitve opravljajo na delu tovornega koridorja
  ;

| (b) | omrežja, ki so namenjena samo obratovanju mestnega in primestnega potniškega prometa; |
| --- | --- |

(b)

omrežja, ki so namenjena samo obratovanju mestnega in primestnega potniškega prometa;

| (c) | regionalna omrežja, ki jih za regionalni promet blaga uporablja izključno en sam železniški prevoznik, ki ga Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti
   (6) ne zajema, dokler drugi prevoznik ne zaprosi za infrastrukturne zmogljivosti na tem omrežju; |
| --- | --- |

(c)

regionalna omrežja, ki jih za regionalni promet blaga uporablja izključno en sam železniški prevoznik, ki ga Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti
   (6) ne zajema, dokler drugi prevoznik ne zaprosi za infrastrukturne zmogljivosti na tem omrežju;

| (d) | zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga. |
| --- | --- |

(d)

zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga.

Člen 2

Opredelitve pojmov

1.   V tej uredbi veljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2001/14/ES.

2.   Poleg opredelitev iz odstavka 1 se uporabljajo tudi naslednje opredelitve:

| (a) | „tovorni koridor“ pomeni vse železniške proge na ozemlju držav članic in po potrebi tretjih evropskih držav, ki povezujejo
  dva
  ali več strateških terminalov ▐ in vsebujejo glavno os, alternativne poti in proge, ki jih povezujejo, pa tudi železniško infrastrukturo in njeno opremo na tovornih terminalih, ranžirnih postajah in napravah za sestavo vlakov ter priključkih nanje
  , vključno z vsemi povezanimi železniškimi storitvami iz Priloge II Direktive 2001/14/ES
  ; |
| --- | --- |

(a)

„tovorni koridor“ pomeni vse železniške proge na ozemlju držav članic in po potrebi tretjih evropskih držav, ki povezujejo
  dva
  ali več strateških terminalov ▐ in vsebujejo glavno os, alternativne poti in proge, ki jih povezujejo, pa tudi železniško infrastrukturo in njeno opremo na tovornih terminalih, ranžirnih postajah in napravah za sestavo vlakov ter priključkih nanje
  , vključno z vsemi povezanimi železniškimi storitvami iz Priloge II Direktive 2001/14/ES
  ;

| (b) | „izvedbeni načrt“ pomeni dokument, ki predstavlja strategijo ║ in sredstva, ki jih zadevne strani nameravajo izvesti, da bi v nekem časovnem obdobju razvile dejavnosti, potrebne in zadostne za vzpostavitev tovornega koridorja; |
| --- | --- |

(b)

„izvedbeni načrt“ pomeni dokument, ki predstavlja strategijo ║ in sredstva, ki jih zadevne strani nameravajo izvesti, da bi v nekem časovnem obdobju razvile dejavnosti, potrebne in zadostne za vzpostavitev tovornega koridorja;

| (c) | „težka vzdrževalna dela“ pomenijo vsak poseg v železniško infrastrukturo in njeno opremo ali popravilo železniške infrastrukture in njene opreme, potrebne za promet vlakov po tovornem koridorju,
  ki je načrtovan vsaj leto dni vnaprej in
  ki v skladu s členom 28 Direktive 2001/14/ES zajemajo rezervacije infrastrukturnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

„težka vzdrževalna dela“ pomenijo vsak poseg v železniško infrastrukturo in njeno opremo ali popravilo železniške infrastrukture in njene opreme, potrebne za promet vlakov po tovornem koridorju,
  ki je načrtovan vsaj leto dni vnaprej in
  ki v skladu s členom 28 Direktive 2001/14/ES zajemajo rezervacije infrastrukturnih zmogljivosti;

| (d) | „terminal“ pomeni objekt vzdolž tovornega koridorja, ki je posebej urejen za natovarjanje in/ali iztovarjanje blaga s tovornih vlakov ter povezovanje storitev v železniškem tovornem prometu s storitvami cestnega, pomorskega, rečnega in letalskega prometa ali za sestavljanje ali spreminjanje kompozicije tovornih vlakov; |
| --- | --- |

(d)

„terminal“ pomeni objekt vzdolž tovornega koridorja, ki je posebej urejen za natovarjanje in/ali iztovarjanje blaga s tovornih vlakov ter povezovanje storitev v železniškem tovornem prometu s storitvami cestnega, pomorskega, rečnega in letalskega prometa ali za sestavljanje ali spreminjanje kompozicije tovornih vlakov;

| (e) | „strateški terminal“ pomeni terminal v tovornem koridorju, ki je odprt za vse prevoznike in
  že
  ima na tovornem koridorju pomembno vlogo v železniškem tovornem prometu
  ali se takšna vloga zanj načrtuje
  ; |
| --- | --- |

(e)

„strateški terminal“ pomeni terminal v tovornem koridorju, ki je odprt za vse prevoznike in
  že
  ima na tovornem koridorju pomembno vlogo v železniškem tovornem prometu
  ali se takšna vloga zanj načrtuje
  ;

| (f) | „sistem ,vse na enem mestu“ pomeni skupen organ, ki ga
  ustanovi vsak upravljavec
  infrastrukture tovornega koridorja in daje prevoznikom možnost, da ▐ zaprosijo za vlakovno pot, ki prečka vsaj eno mejo. |
| --- | --- |

(f)

„sistem ,vse na enem mestu“ pomeni skupen organ, ki ga
  ustanovi vsak upravljavec
  infrastrukture tovornega koridorja in daje prevoznikom možnost, da ▐ zaprosijo za vlakovno pot, ki prečka vsaj eno mejo.

POGLAVJE II

ZASNOVA IN UPRAVLJANJE EVROPSKEGA ŽELEZNIŠKEGA OMREŽJA ZA KONKURENČEN TOVORNI PROMET

Člen 3

Izbira tovornih koridorjev

1.   Namen tovornega koridorja je
  povezovati vsaj dve državi članici in
  omogočiti uporabo mednarodnih in nacionalnih storitev v železniškem tovornem prometu ▐. Ima naslednje značilnosti:

| (a) | je del TEN-T
  ali je vsaj skladen s TEN-T ali, kjer je to primerno, s koridorji ERTMS. Nekateri odseki, ki niso vključeni v TEN-T, vendar je zanje značilen gost tovorni promet ali za takšen promet obstajajo možnosti, so po potrebi tudi lahko del koridorja
  ; |
| --- | --- |

(a)

je del TEN-T
  ali je vsaj skladen s TEN-T ali, kjer je to primerno, s koridorji ERTMS. Nekateri odseki, ki niso vključeni v TEN-T, vendar je zanje značilen gost tovorni promet ali za takšen promet obstajajo možnosti, so po potrebi tudi lahko del koridorja
  ;

| (b) | omogoča bistven razvoj železniškega tovornega prometa
  in upošteva pomembne trgovinske tokove in blagovni promet
  ; |
| --- | --- |

(b)

omogoča bistven razvoj železniškega tovornega prometa
  in upošteva pomembne trgovinske tokove in blagovni promet
  ;

| (c) | utemeljen je na osnovi socialno-ekonomske analize. Analiza vsebuje vpliv na tiste dele prevoznega sistema, kjer dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti tovornega koridorja znatno vpliva na tovorni in potniški promet. Vključuje tudi analizo bistvenih vplivov v zvezi z zunanjimi stroški; |
| --- | --- |

(c)

utemeljen je na osnovi socialno-ekonomske analize. Analiza vsebuje vpliv na tiste dele prevoznega sistema, kjer dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti tovornega koridorja znatno vpliva na tovorni in potniški promet. Vključuje tudi analizo bistvenih vplivov v zvezi z zunanjimi stroški;

| (d) | omogoča boljšo povezanost mejnih držav članic in tretjih evropskih držav; |
| --- | --- |

(d)

omogoča boljšo povezanost mejnih držav članic in tretjih evropskih držav;

| (e) | podpira ga izvedbeni načrt. |
| --- | --- |

(e)

podpira ga izvedbeni načrt.

2.   
  O vzpostavitvi
  ali
  spremembi
  tovornega koridorja
  odločajo
  zadevne države članice
  , po tem, ko Komisijo obvestijo o svojih namerah, to obvestilo pa spremlja
  predlog, ki ga pripravijo skupaj z zadevnimi upravljavci infrastrukture
  in
  ob upoštevanju
  pobud in mnenj železniških podjetij, ki uporabljajo koridor ali so za to zainteresirana, ter
  meril iz Priloge.
  Zainteresirana železniška podjetja lahko sodelujejo pri postopku, kadar koli jih precejšnje naložbe zadevajo.

3.   Tovorni koridorji se vzpostavijo na naslednje načine:

| (a) | najpozneje ... (7) mora ozemlje vsake države članice, ki ima vsaj dve
  neposredni železniški povezavi
  z drugimi državami članicami, sprejeti vsaj en predlog za tovorni koridor; |
| --- | --- |

(a)

najpozneje ... (7) mora ozemlje vsake države članice, ki ima vsaj dve
  neposredni železniški povezavi
  z drugimi državami članicami, sprejeti vsaj en predlog za tovorni koridor;

| (b) | najpozneje ... (8) mora ozemlje vsake države članice sprejeti vsaj ▐ en tovorni koridor
  .


  ▐ |
| --- | --- |

(b)

najpozneje ... (8) mora ozemlje vsake države članice sprejeti vsaj ▐ en tovorni koridor
  .

▐

4.   Komisija
  upošteva
  predloge za vzpostavitev tovornih koridorjev iz odstavka 2 in
  preuči njihovo skladnost z merili za ocenjevanje iz Priloge. Komisija lahko, glede na to, kaj se ji zdi primerno, izrazi pridržke ali predlaga spremembe
  .

5.   Tovorni koridor lahko vsebuje elemente železniških omrežij iz tretjih evropskih držav. Če je potrebno, morajo biti ti elementi združljivi s politiko TEN-T.

▐

6.   Če se dve ali več držav članic sreča s težavami pri vzpostavljanju ali spreminjanju tovornega koridorja, ki zadeva železniško infrastrukturo na njihovem ozemlju, se Komisija na zahtevo ene od zadevnih držav članic o tem posvetuje z odborom iz člena 18. Mnenje odbora se posreduje zadevnim državam članicam. Zadevne države članice to mnenje upoštevajo pri iskanju rešitve.

7.   Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe s prilagajanjem Priloge, se sprejemajo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 18(3).

Člen 4

Upravljanje tovornih koridorjev

1.   Države članice, ki jih zadeva tovorni koridor, sodelujejo, da zagotovijo razvoj tovornega koridorja v skladu z njegovim izvedbenim načrtom. Opredelijo splošne cilje tovornega koridorja in zagotovijo, da izvedbeni načrt omogoča te cilje.

2.   Zadevni upravljavci infrastrukture ║ za vsak tovorni koridor ustanovijo organ za upravljanje, ki je odgovoren za opredelitev, usmerjanje izvajanja in posodabljanje izvedbenega načrta za tovorni koridor.
  Zainteresirana železniška podjetja ali skupine železniških podjetij, ki redno uporabljajo koridor, sodelujejo v tem organu v posvetovalni vlogi.
  Organ za upravljanje zadevnim državam članicam redno poroča o svojem delu, po potrebi pa tudi
  Komisiji in
  evropskim koordinatorjem za prednostne projekte TEN-T, ki so vključeni v tovorni koridor, iz člena 17a Odločbe št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja
   (9).

3.
     
  Zadevne države članice lahko ustanovijo izvršni odbor, odgovoren za odobritev izvedbenega načrta za koridor, ki ga je pripravil organ za upravljanje, in nadzorovanje njegovega izvrševanja. V takšnem primeru pristojni organi držav članic podelijo mandat posameznim članom izvršnega odbora.

4.   Organ za upravljanje je neodvisen pravni subjekt. Sestavljen je lahko kot evropsko gospodarsko interesno združenje v smislu Uredbe Sveta (EGS) št. 2137/85 (10) in ima status takega združenja.

5.   Člani organa za upravljanje določijo direktorja, čigar mandat traja vsaj tri leta.

6.   Ustanovi se delovna skupina, ki jo sestavljajo upravljavci in lastniki strateških terminalov tovornega koridorja,
  vključno z morskimi pristanišči in pristanišči na celinskih vodnih poteh, ki so določeni
  v členu 9. Skupina lahko o vsakem predlogu organa za upravljanje poda mnenje, ki neposredno vpliva na naložbe in upravljanje strateških terminalov. Organ za upravljanje ne sme sprejemati odločitev, ki bi bile v nasprotju s tem mnenjem.

Člen 5

Ukrepi za izvedbo tovornega koridorja

1.   Izvedbeni načrt, ki ga odobri
  in redno prilagaja
  organ za upravljanje, zajema
  vsaj
  :

| (a) | opis značilnosti tovornega koridorja
  , vključno z morebitnimi ozkimi grli,
  in program izvajanja ukrepov, potrebnih za
  spodbujanje njegove vzpostavitve
  ; |
| --- | --- |

(a)

opis značilnosti tovornega koridorja
  , vključno z morebitnimi ozkimi grli,
  in program izvajanja ukrepov, potrebnih za
  spodbujanje njegove vzpostavitve
  ;

| (b) | bistvene dele tržne raziskave iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

bistvene dele tržne raziskave iz odstavka 2;

| (c) | cilje organa za upravljanje
  in njegov program za izboljšanje
  uspešnosti tovornega koridorja ▐ v skladu z določbami člena 16
  . |
| --- | --- |

(c)

cilje organa za upravljanje
  in njegov program za izboljšanje
  uspešnosti tovornega koridorja ▐ v skladu z določbami člena 16
  .

▐

2.   Izvede se
  in redno posodablja
  tržna raziskava o ugotovljenem in pričakovanem razvoju prometa na tovornem koridorju in o nanj vezanih delih prevoznega sistema
  , da se razvije ali po potrebi prilagodi njegov izvedbeni načrt
  . V njej se proučuje razvoj različnih vrst ▐ prometa
  , vsebuje pa tudi
  glavne elemente socialno-ekonomske analize iz člena 3(1)(c) ter možne scenarije glede stroškov in koristi ter dolgoročnega finančnega vpliva
  .

3.   Pripravi se program vzpostavljanja in izboljšanja uspešnosti tovornega koridorja. Ta program vključuje predvsem skupne cilje, tehnične izbire in časovni razpored potrebnih ukrepov na železniški infrastrukturi in njeni opremi, da se izvedejo vsi ukrepi iz členov od 7 do 16.
  Ti ukrepi se izogibajo morebitnim omejitvam, ki vplivajo na železniške zmogljivosti, ali te omejitve čim bolj zmanjšajo.

Člen 6

Posvetovanje s prevozniki

1.   Za primerno sodelovanje prevoznikov, ki utegnejo uporabljati tovorni koridor, ║ organ za upravljanje ustanovi mehanizme za posvetovanje.

2.   Organ za upravljanje se pred odobritvijo izvedbenega načrta in pri njegovem posodabljanju posvetuje s prosilci
  , vključno z železniškimi prevozniki tovora in potnikov, špediterji, odpravniki tovora in njihovimi zastopniškimi organi,
  za uporabo tovornega koridorja. V primeru nesoglasja med organom za upravljanje in prosilci ▐ lahko slednji
  zadevo predajo pristojnim nadzornim organom iz člena 17
  .

POGLAVJE III

NALOŽBE V TOVORNI KORIDOR

Člen 7

Načrtovanje naložb

1.   Organ za upravljanje pripravi in odobri:

| (a) | skupni načrt dolgoročnih naložb v infrastrukturo na tovornem koridorju, torej za obdobje vsaj 10 let; |
| --- | --- |

(a)

skupni načrt dolgoročnih naložb v infrastrukturo na tovornem koridorju, torej za obdobje vsaj 10 let;

| (b) | po potrebi skupni načrt srednjeročnih naložb (za vsaj 2 leti) v tovorni koridor. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi skupni načrt srednjeročnih naložb (za vsaj 2 leti) v tovorni koridor.

Naložbeni načrti sestavljajo seznam projektov, predvidenih za razširitev, obnovo ali preoblikovanje železniške infrastrukture in njene opreme na koridorju, ter s tem povezane finančne potrebe
  in vire financiranja
  .

2.   Naložbeni načrti iz odstavka 1 vsebujejo strategijo izvajanja interoperabilnih sistemov na tovornem koridorju, ki izpolnjuje bistvene zahteve in tehnične specifikacije za interoperabilnost, ki se uporabljajo za železniška omrežja, opredeljena v skladu z Direktivo 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev)
   (11). Ta strategija se opira na analizo stroškov in koristi razvitja teh sistemov. Biti mora v skladu z nacionalnimi in evropskimi načrti razvitja interoperabilnih sistemov, še posebno z načrtom uvajanja ║ ERTMS║
  , kot tudi s čezmejnimi povezavami in interoperabilni sistemi s tretjimi evropskimi državami, kjer je to primerno
  .

3.   Po potrebi se naložbeni načrti nanašajo na prispevek Skupnosti, predviden v okviru programa TEN-T
  ali katere koli druge politike, sklada ali programa
  , in upravičujejo skladnost strategije
  teh načrtov z njimi
  .

4.   Naložbeni načrti iz odstavka 1 vsebujejo ▐ strategijo povečanja zmogljivosti tovornih vlakov, ki lahko vozijo na tovornem koridorju
  , in sicer strategijo za odpravljanje ugotovljenih ozkih grl, nadgradnjo obstoječe in gradnjo nove infrastrukture
  . Strategija ▐ lahko
  vključuje ukrepe za
  povečanje dolžine,
  tirne širine,
  nakladalnega profila
  , upravljanja hitrosti, skupne teže
  ali osne obremenitve, dovoljene za vlake, ki vozijo na tovornem koridorju.

5.   Naložbeni načrti iz odstavka 1 se objavijo v poročilu iz člena 15 in se redno posodabljajo. So del izvedbenega načrta za tovorni koridor.

Člen 8

Usklajevanje del

Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja
  na primeren način ter v skladu z ustreznim časovnim rokom in svojimi pogodbenimi obveznostmi iz člena 6 Direktive 2001/14/ES
  uskladijo svoje načrte
  za izvedbo vseh
  del na infrastrukturi in njeni opremi
  , ki bi omejevala razpoložljive zmogljivosti omrežja
  .

Člen 9

Strateški terminali

1.   V soglasju z delovno skupino iz člena 4(6) organ za upravljanje sprejme
  celostno
  strategijo razvoja strateških terminalov, da lahko ti izpolnjujejo potrebe železniškega tovornega prometa na tovornem koridorju
  , še posebej kot intermodalna vozlišča vzdolž tovornih koridorjev. To vključuje sodelovanje z regionalnimi, lokalnimi in nacionalnimi oblastmi, pridobitev zemljišč za razvoj železniških tovornih terminalov in podpora dostopu do sredstev za spodbujanje takšnega razvoja. Organ za upravljanje zagotovi, da je na strateških lokacijah zgrajenih dovolj terminalov, temelječ na predvidenem obsegu prometa.
  .

2.   Organ za upravljanje sprejme primerne ukrepe za uresničevanje te strategije in jo redno pregleduje.

POGLAVJE IV

UPRAVLJANJE TOVORNEGA KORIDORJA

Člen 10

Sistem „vse na enem mestu“ za prošnje za mednarodne vlakovne poti

1.   Organ za upravljanje vzpostavi sistem „vse na enem mestu“, da odgovarja na
  prošnje za vlakovne poti za
  tovorne vlake
  , ki po tovornem koridorju
  prečkajo
  vsaj eno mejo
  ali uporabljajo več omrežij
  .

2.
     
  Posamezni upravniki infrastrukture tovornega koridorja so lahko določeni za sprejemanje prošenj za vlakovne poti po sistemu „vse na enem mestu“.

3.   Zadevni nadzorni organi iz člena 17 ║ skrbijo za to, da dejavnosti sistema „vse na enem mestu“ potekajo v preglednimi in nediskriminacijskimi pogoji.

Člen 11

Razredi vrst vlakovnih poti vzdolž tovornih koridorjev

1.   Organ za upravljanje opredeli
  in redno posodablja
  razrede vrst
  poti tovornih vlakov
  , ki veljajo na celotnem tovornem koridorju. Vsaj eden teh razredov (║ „hitri
  tovor“) vključuje
  , med temi vrstami poti, vlakovno pot s kratkim trajanjem prevoza in zagotovljeno točnostjo
  .

2.   
  Merila
  za opredelitev razredov vrst tovornega prometa
  sprejme organ za upravljanje po posvetovanju s prevozniki, ki bodo verjetno uporabljali tovorni koridor
  .

Člen 12

Vlakovne poti, dodeljene tovornim vlakom

1.   
  Poleg primerov iz člena
  20(2) Direktive 2001/14/ES
  zadevni
  upravljavci infrastrukture
  na podlagi ocen o tržnih potrebah po rezervnih zmogljivostih vzdržujejo rezervo ▐ zmogljivosti.
  Upravljavci infrastrukture objavijo delovni vozni red vlakovnih poti, ki so potrebne za izpolnitev zahtev mednarodnega prevoza hitrega
  tovora za prihodnje finančno leto, in sicer pred vsakoletno določitvijo voznega reda iz člena 18 Direktive 2001/14/ES ter na podlagi ugotovljenega tovornega prometa in tržne raziskave iz člena 5(2) te uredbe.

2.   Upravljavci infrastrukture
  , po predhodni oceni o tem, kakšne so ustrezne potrebe po oblikovanju rezervnih zmogljivosti za ad hoc prošnje za dodelitev zmogljivosti,
  v okviru končnega načrtovanega operativnega voznega reda vzdržujejo
  tovrstne
  rezervne zmogljivosti,
  pri čemer zagotavljajo zadostno raven kakovosti dodeljenih vlakovnih poti za trajanja poti in vozne rede, prilagojene mednarodnemu hitremu tovornemu prometu,
  da se lahko hitro in primerno odzovejo na ad hoc prošnje za dodelitev zmogljivosti iz člena 23 Direktive 2001/14/ES. ▐

▐

3.   Razen v primeru višje sile se vlakovna pot, dodeljena za
  hitri
  tovorni promet
  v skladu s tem členom
  , ne sme preklicati manj kot
  en mesec
  pred operativnim voznim redom, če se zadevni prevoznik ne strinja s takim preklicem.
  Prevoznik lahko zadevo preda nadzornemu organu. Kot določa člen 27 Direktive 2001/14/ES, lahko pri določanju prioritet v postopku dodeljevanja upravljavci infrastrukture v programu omrežja določijo pogoje, s katerimi bodo upoštevali dosedanjo rabo vlakovnih poti za hitri tovor.

4.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja in delovna skupina iz člena 4(6) vzpostavijo postopke za zagotovitev optimalnega usklajevanja dodeljevanja zmogljivosti
  v skladu s tem členom, ob upoštevanju dostopa do
  strateških terminalov iz člena 9.

5.
     
  Upravljavci infrastrukture v svoje pogoje za uporabo vključijo uporabnine za poti, ki so dodeljene, vendar se na koncu uporabijo. Raven te uporabnine je primerna, odvračalna in učinkovita.

Člen 13

Pooblaščeni prevozniki

Z odstopanjem od člena 16(1) Direktive 2001/14/ES lahko prosilci, ki niso železniška podjetja in mednarodna združenja, ki jih sestavljajo, zaprosijo za vlakovne poti za prevoz blaga, če te zadevajo enega ▐ odsekov tovornega koridorja.

Člen 14

Upravljanje prometa

1.   
  Po predlogu organa za upravljanje tovornega koridorja ter v skladu z načeli in načrti iz odstavka 2 upravljavci
  infrastrukture tovornega koridorja pripravijo in v poročilu o omrežju iz člena 3 in Priloge I k Direktivi 2001/14/ES objavijo prednostna pravila glede različnih vrst
  vlakovnih poti, zlasti na vlakovnih poteh, ki so dodeljene vlakom z zamudo
  , če na
  katerem koli delu tovornega koridorja
  pride do prometnih motenj.

2.   Prednostna pravila iz odstavka 1 tega člena morajo določati vsaj to,
  razen v prometnih konicah, za katere se ta odstavek ne uporablja,
  da
  se
  vlakovna pot za vlak s
  hitrim
  tovorom, ki upošteva začetne določbe svoje poti,
  kolikor je to le mogoče spoštuje, oziroma da se kar se da zmanjšajo splošne zamude ob osredotočanju na zamude vlakov s hitrim tovorom. Organ za upravljanje skupaj s prosilci pripravi in objavi:

| (a) | načela za regulacijo vlakov, ki vlakom s hitrim tovorom zagotavljajo najboljšo možno obravnavo kar zadeva dodelitev zmanjšane zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

načela za regulacijo vlakov, ki vlakom s hitrim tovorom zagotavljajo najboljšo možno obravnavo kar zadeva dodelitev zmanjšane zmogljivosti;

| (b) | načrte za izredne razmere v primeru motenj v koridorju, ki temeljijo na teh načelih. |
| --- | --- |

(b)

načrte za izredne razmere v primeru motenj v koridorju, ki temeljijo na teh načelih.

Vsaka država članica prek upravljavca infrastrukture določi prometne konice v poročilu o omrežju. Prometne konice veljajo le za delovne dni in so omejene na največ 3 ure dopoldan in največ tri ure popoldan. Pri določanju prometnih konic se upoštevata regionalni in medkrajevni potniški promet.

3.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja sprejmejo postopke za uskladitev upravljanja prometa po celotnem tovornem koridorju.

4.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja in delovna skupina iz člena 4(6) sprejmejo postopke za zagotovitev optimalnega usklajevanja med uporabo železniške infrastrukture in strateških terminalov iz člena 9.

Člen 15

Obveščanje o pogojih uporabe tovornega koridorja

Organ za upravljanje pripravi in objavi poročilo, ki vsebuje:

| (a) | vse podatke iz poročil o nacionalnih omrežjih, ki zadevajo tovorni koridor, sestavljenih v skladu s postopkom iz člena 3 Direktive 2001/14/ES; |
| --- | --- |

(a)

vse podatke iz poročil o nacionalnih omrežjih, ki zadevajo tovorni koridor, sestavljenih v skladu s postopkom iz člena 3 Direktive 2001/14/ES;

| (b) | seznam in značilnosti strateških terminalov ter vse podatke v zvezi s pogoji in načini dostopa do strateških terminalov. |
| --- | --- |

(b)

seznam in značilnosti strateških terminalov ter vse podatke v zvezi s pogoji in načini dostopa do strateških terminalov.

Člen 16

Kakovost storitve na tovornem koridorju

1.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja zagotavljajo usklajenost med sistemi za izboljšanje uspešnosti, veljavnih na tovornem koridorju iz člena 11 Direktive 2001/14/ES.
  To usklajenost nadzirajo nadzorni organi, ki pri tem nadzoru sodelujejo v skladu s členom 17(1) te uredbe.

2.   Za merjenje kakovosti storitve in zmogljivosti mednarodnih in nacionalnih storitev železniškega tovornega prometa na tovornem koridorju
  se
  organ za upravljanje
  posvetuje s prosilci, ki utegnejo uporabiti koridorje, in uporabniki storitev železniškega tovornega prometa o kazalnikih
  uspešnosti tovornega koridorja
  . Po tem posvetovanju jih organ za upravljanje opredeli
  in ▐ objavi vsaj enkrat na leto.

▐

Člen 17

Nadzorni organi

1.   Nadzorni organi iz člena 30 Direktive 2001/14/ES, ki so pristojni za tovorni koridor, sodelujejo pri nadzorovanju mednarodnih dejavnosti upravljavcev infrastrukture in prevoznikov na tovornem koridorju. Posvetujejo se in si izmenjujejo informacije. Po potrebi od upravljavcev infrastrukture države članice, za katero so pristojni, zahtevajo potrebne podatke.
  Upravljavci infrastrukture in ostale tretje strani, ki sodelujejo pri mednarodnem dodeljevanju zmogljivosti, so obvezani zadevnim nadzornim organom nemudoma predati vse potrebne podatke o mednarodnih vlakovnih poteh in zmogljivostih, za katere so odgovorni.

2.   V primeru pritožbe prevoznika v zvezi z mednarodnimi storitvami železniškega prometa ali na podlagi preiskave po uradni dolžnosti se zadevni nadzorni organ posvetuje z nadzornim organom vsake druge države članice, na ozemlju katere poteka zadevni tovorni koridor, in
  ga
  pred sprejetjem odločitve
  zaprosi za
  potrebne podatke. Drugi nadzorni organi priskrbijo vse podatke, ki jih imajo pravico zahtevati v skladu z nacionalno zakonodajo. Po potrebi nadzorni organ, ki je prejel pritožbo ali začel preiskavo po uradni dolžnosti, preda spis pristojnemu nadzornemu organu, da sprejme ukrepe v zvezi z zadevnimi stranmi v skladu s postopkom iz člena 30(5) in (6) Direktive 2001/14/ES
  .

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 18

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   V primeru sklicevanja na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa.

▐

3.   V primeru sklicevanja na ta odstavek se ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa uporabljata člen 5a(1)–(4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES.

▐

Člen 19

Odstopanje

Država članica ima po potrebi pravico do odstopanja od določb te uredbe. V ta namen Komisiji posreduje utemeljeno zahtevo za odstopanje. Komisija v skladu s postopkom posvetovanja iz člena 18(2) ter ob upoštevanju geografskega položaja in razvoja storitev železniškega tovornega prometa v državi članici, ki je vložila zahtevo za odstopanje, sprejme sklep o tej zahtevi.

Člen 20

Spremljanje izvajanja

Zadevne države članice od začetka vzpostavitve tovornega koridorja Komisiji vsaki 2 leti predložijo poročilo, v katerem so predstavljeni rezultati njihovega sodelovanja, določenega v členu 4(1). Komisija prouči to poročilo in o njej obvesti odbor iz člena 18.

Člen 21

Poročilo

Komisija redno pregleduje uporabo te uredbe. Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, in sicer prvič ... (12) in nato vsaka tri leta.

Člen 22

Revizija

Če v primeru revizije smernic za TEN-T Komisija v skladu s pogoji iz člena 18(3) Odločbe št. 1692/96/ES ugotovi, da je primerno to uredbo prilagoditi tem smernicam, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog spremembe te uredbe.
  Podobno utegne biti zaradi nekaterih odločitev, sprejetih v skladu s to uredbo, potrebna revizija smernic za TEN-T.

Člen 23

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C , , str. .

1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

3

Stališče

23. aprila 2009.

(4)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29.

4

(5)  
  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(6)  UL L 237, 24.8.1991, str. 25.

6

(7)  Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

7

Eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(8)  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

8

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

(9)  UL L 228, 9.9.1996, str. 1
  .

9

str. 1

(10)  UL L 199, 31.7.1985, str. 1.

10

(11)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

11

(12)  Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

12

Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

Četrtek, 23. aprila 2009PRILOGA

Merila za ocenjevanje predlogov za vzpostavitev tovornega koridorja

Izbira tovornih koridorjev iz člena 3 in posodabljanje železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet potekata po naslednjih merilih:

| (a) | obstoj pisma o nameri zadevnih držav članic, ki potrjuje njihovo namero o vzpostavi tovornega koridorja;
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

obstoj pisma o nameri zadevnih držav članic, ki potrjuje njihovo namero o vzpostavi tovornega koridorja;

▐

| (b) | če pot tovornega koridorja sovpada z odsekom (ali delom odseka) enega ali več prednostnih projektov TEN-T, (1) je ta vključena v tovorni koridor, razen če je namenjena storitvam potniškega prometa; |
| --- | --- |

(b)

če pot tovornega koridorja sovpada z odsekom (ali delom odseka) enega ali več prednostnih projektov TEN-T, (1) je ta vključena v tovorni koridor, razen če je namenjena storitvam potniškega prometa;

| (c) | tovorni koridor, katerega vzpostavitev se predlaga, prečka ozemlje vsaj treh držav članic ali vsaj dveh držav članic, če je razdalja med železniškima križiščema, ki ju povezuje predlagani tovorni koridor, večja kot 500 km; |
| --- | --- |

(c)

tovorni koridor, katerega vzpostavitev se predlaga, prečka ozemlje vsaj treh držav članic ali vsaj dveh držav članic, če je razdalja med železniškima križiščema, ki ju povezuje predlagani tovorni koridor, večja kot 500 km;

| (d) | ekonomska izvedljivost in družbenogospodarske koristi tovornega koridorja; |
| --- | --- |

(d)

ekonomska izvedljivost in družbenogospodarske koristi tovornega koridorja;

| (e) | usklajenost vseh tovornih koridorjev, ki jih predlagajo države članice, da se vzpostavi evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet; |
| --- | --- |

(e)

usklajenost vseh tovornih koridorjev, ki jih predlagajo države članice, da se vzpostavi evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet;

| (f) | usklajenost z obstoječimi evropskimi železniškimi omrežji, kot so koridorji ERTMS in koridorji, ki jih opredeljuje RailNetEurope; |
| --- | --- |

(f)

usklajenost z obstoječimi evropskimi železniškimi omrežji, kot so koridorji ERTMS in koridorji, ki jih opredeljuje RailNetEurope;

| (g) | prisotnost dobre medsebojne povezanosti z drugimi vrstami prometa, posebno zaradi ustreznega omrežja strateških terminalov, vključno s povezanostjo v morskih pristaniščih in pristaniščih v notranjosti držav; |
| --- | --- |

(g)

prisotnost dobre medsebojne povezanosti z drugimi vrstami prometa, posebno zaradi ustreznega omrežja strateških terminalov, vključno s povezanostjo v morskih pristaniščih in pristaniščih v notranjosti držav;

| (h) | pristop, predlagan za izvajanje določb členov od 4 do 16. |
| --- | --- |

(h)

pristop, predlagan za izvajanje določb členov od 4 do 16.

---

(1)  Iz Priloge III k Odločbi št. 1692/96/ES.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/368

---

Četrtek, 23. aprila 2009Pravica pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva ***I

P6_TA(2009)0286

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

2010/C 184 E/73

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0414),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0257/2008),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 51 in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0233/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 23. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0142

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 23. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

po posvetovanju z Evropskim varuhom osebnih podatkov (3),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 152(1) Pogodbe je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi. To pomeni, da je treba visoko raven varovanja zdravja ljudi zagotoviti tudi, kadar Skupnost ravna v skladu z drugimi določbami Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 152(1) Pogodbe je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi. To pomeni, da je treba visoko raven varovanja zdravja ljudi zagotoviti tudi, kadar Skupnost ravna v skladu z drugimi določbami Pogodbe.

| (2) | Glede na to, da so izpolnjeni pogoji za izvajanje člena 95 Pogodbe kot pravne podlage, se Skupnost zanaša na to pravno podlago, tudi kadar je varovanje javnega zdravja odločilni dejavnik pri sprejetih odločitvah, pri čemer člen 95(3) Pogodbe izrecno zahteva, da je treba ▐ zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi, ob upoštevanju zlasti vsakršne spremembe na podlagi znanstvenih dejstev. |
| --- | --- |

(2)

Glede na to, da so izpolnjeni pogoji za izvajanje člena 95 Pogodbe kot pravne podlage, se Skupnost zanaša na to pravno podlago, tudi kadar je varovanje javnega zdravja odločilni dejavnik pri sprejetih odločitvah, pri čemer člen 95(3) Pogodbe izrecno zahteva, da je treba ▐ zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi, ob upoštevanju zlasti vsakršne spremembe na podlagi znanstvenih dejstev.

| (3) | Dne 9. junija 2005 je Evropski parlament s 554 glasovi za in 12 proti sprejel resolucijo o mobilnosti pacientov in razvoju zdravstvenega varstva v Evropski uniji (5), v kateri poziva k pravni varnosti in jasnosti o pravicah in postopkih za paciente, zdravstvene delavce in države članice. |
| --- | --- |

(3)

Dne 9. junija 2005 je Evropski parlament s 554 glasovi za in 12 proti sprejel resolucijo o mobilnosti pacientov in razvoju zdravstvenega varstva v Evropski uniji (5), v kateri poziva k pravni varnosti in jasnosti o pravicah in postopkih za paciente, zdravstvene delavce in države članice.

| (4) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva splošna pravna načela, kakor so priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (6)
  („Listina“). Pravica dostopa do zdravstvenega varstva in pravica do zdravniške oskrbe pod pogoji, vzpostavljenimi z nacionalno zakonodajo in praksami, sta priznani s členom 35 Listine ║. To direktivo je treba izvajati in uporabljati zlasti ob upoštevanju pravic do zasebnega in družinskega življenja, varstva osebnih podatkov, enakosti pred zakonom in načela nediskriminacije ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva in pravičnega sojenja v skladu s splošnimi pravnimi načeli, kakor so določena v členih 7, 8, 20, 21 in 47 Listine. |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva splošna pravna načela, kakor so priznana zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (6)
  („Listina“). Pravica dostopa do zdravstvenega varstva in pravica do zdravniške oskrbe pod pogoji, vzpostavljenimi z nacionalno zakonodajo in praksami, sta priznani s členom 35 Listine ║. To direktivo je treba izvajati in uporabljati zlasti ob upoštevanju pravic do zasebnega in družinskega življenja, varstva osebnih podatkov, enakosti pred zakonom in načela nediskriminacije ter pravice do učinkovitega pravnega sredstva in pravičnega sojenja v skladu s splošnimi pravnimi načeli, kakor so določena v členih 7, 8, 20, 21 in 47 Listine.

| (5) | Zdravstveni sistemi Skupnosti so osrednji sestavni del visoke ravni socialne zaščite v Evropi ter prispevajo k socialni koheziji in socialni pravičnosti, pa tudi k trajnostnemu razvoju. Prav tako so del širšega okvira storitev splošnega interesa. |
| --- | --- |

(5)

Zdravstveni sistemi Skupnosti so osrednji sestavni del visoke ravni socialne zaščite v Evropi ter prispevajo k socialni koheziji in socialni pravičnosti, pa tudi k trajnostnemu razvoju. Prav tako so del širšega okvira storitev splošnega interesa.

| (6) | Ta direktiva spoštuje svobodno izbiro vsake države članice, da se odloči za kar je po njenem mnenju primerna oblika zdravstvenega varstva, ter v to odločitev ne posega. Nobena določba te direktive se ne bi smela razlagati tako, da bi ogrožala temeljne etične odločitve držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva spoštuje svobodno izbiro vsake države članice, da se odloči za kar je po njenem mnenju primerna oblika zdravstvenega varstva, ter v to odločitev ne posega. Nobena določba te direktive se ne bi smela razlagati tako, da bi ogrožala temeljne etične odločitve držav članic.

| (7) | Kot je Sodišče ║ večkrat potrdilo, so v področje uporabe Pogodbe zajete vse vrste zdravniške oskrbe, ob upoštevanju njihove posebne narave. |
| --- | --- |

(7)

Kot je Sodišče ║ večkrat potrdilo, so v področje uporabe Pogodbe zajete vse vrste zdravniške oskrbe, ob upoštevanju njihove posebne narave.

| (8) | Sodišče je že obravnavalo nekatera vprašanja v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, zlasti glede povračila stroškov za zdravstveno varstvo v državi članici, razen tisti, v kateri ima prejemnik oskrbe stalno prebivališče. ▐ Pomembno je ta vprašanja obravnavati v okviru posebnega pravnega instrumenta Skupnosti, da se doseže splošnejša in učinkovitejša uporaba načel, ki jih je Sodišče določilo na podlagi posameznih primerov. |
| --- | --- |

(8)

Sodišče je že obravnavalo nekatera vprašanja v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, zlasti glede povračila stroškov za zdravstveno varstvo v državi članici, razen tisti, v kateri ima prejemnik oskrbe stalno prebivališče. ▐ Pomembno je ta vprašanja obravnavati v okviru posebnega pravnega instrumenta Skupnosti, da se doseže splošnejša in učinkovitejša uporaba načel, ki jih je Sodišče določilo na podlagi posameznih primerov.

| (9) | Svet ║ je v sklepih z dne 1. in 2. junija 2006o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije
   (7)
  („sklepi Sveta z dne 1. in 2. junija 2006“) sprejel izjavo o „ skupnih vrednotah in načelih ║ “ ter zlasti priznal pomen pobude o čezmejnem zdravstvenem varstvu, ki evropskim državljanom zagotavlja razumevanje njihovih pravic, ko se preselijo iz ene države članice v drugo, da se zagotovi pravna varnost. |
| --- | --- |

(9)

Svet ║ je v sklepih z dne 1. in 2. junija 2006o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije
   (7)
  („sklepi Sveta z dne 1. in 2. junija 2006“) sprejel izjavo o „ skupnih vrednotah in načelih ║ “ ter zlasti priznal pomen pobude o čezmejnem zdravstvenem varstvu, ki evropskim državljanom zagotavlja razumevanje njihovih pravic, ko se preselijo iz ene države članice v drugo, da se zagotovi pravna varnost.

| (10) | Cilj te direktive je vzpostaviti splošni okvir za izvajanje varnega, visokokakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva v Skupnosti
  glede
  mobilnosti pacientov
  , kakor tudi
  visoke ravni varovanja zdravja, ob popolnem upoštevanju pristojnosti držav članic pri opredeljevanju koristi socialne varnosti v zvezi z zdravjem ter
  pri
  organizaciji in izvajanju zdravstvenega varstva in zdravniške oskrbe
  , kakor tudi
  ugodnosti socialne varnosti zlasti v primeru bolezni. |
| --- | --- |

(10)

Cilj te direktive je vzpostaviti splošni okvir za izvajanje varnega, visokokakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva v Skupnosti
  glede
  mobilnosti pacientov
  , kakor tudi
  visoke ravni varovanja zdravja, ob popolnem upoštevanju pristojnosti držav članic pri opredeljevanju koristi socialne varnosti v zvezi z zdravjem ter
  pri
  organizaciji in izvajanju zdravstvenega varstva in zdravniške oskrbe
  , kakor tudi
  ugodnosti socialne varnosti zlasti v primeru bolezni.

| (11) | Ta direktiva o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva se uporablja za vse vrste zdravstvenega varstva. Kot je potrdilo Sodišče, zdravstveno varstvo ni izvzeto iz obsega temeljnega načela prostega pretoka ║ niti zaradi svoje posebne narave niti zaradi njegovega načina organizacije ali financiranja. V zvezi z dolgoročno oskrbo se direktiva ne uporablja za pomoč in podporo za družine ali posameznike, ki so v daljšem časovnem obdobju še posebno potrebni
  medicinske oskrbe, podpore in nege, kolikor to vključuje posebno strokovno zdravljenje ali pomoč s strani sistema zdravstvene varnosti, vključno predvsem z dolgotrajno oskrbo, ki je potrebna, da bi osebi, ki jo potrebuje, omogočila kar se da polno in neodvisno življenje. Ta direktiva se ne
  uporablja ║ na primer za stanovanjske domove ali nastanitve ali pomoč starejšim osebam ali otrokom s strani socialnih delavcev ali prostovoljnih negovalcev ali strokovnjakov, ki niso zdravstveni delavci. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva se uporablja za vse vrste zdravstvenega varstva. Kot je potrdilo Sodišče, zdravstveno varstvo ni izvzeto iz obsega temeljnega načela prostega pretoka ║ niti zaradi svoje posebne narave niti zaradi njegovega načina organizacije ali financiranja. V zvezi z dolgoročno oskrbo se direktiva ne uporablja za pomoč in podporo za družine ali posameznike, ki so v daljšem časovnem obdobju še posebno potrebni
  medicinske oskrbe, podpore in nege, kolikor to vključuje posebno strokovno zdravljenje ali pomoč s strani sistema zdravstvene varnosti, vključno predvsem z dolgotrajno oskrbo, ki je potrebna, da bi osebi, ki jo potrebuje, omogočila kar se da polno in neodvisno življenje. Ta direktiva se ne
  uporablja ║ na primer za stanovanjske domove ali nastanitve ali pomoč starejšim osebam ali otrokom s strani socialnih delavcev ali prostovoljnih negovalcev ali strokovnjakov, ki niso zdravstveni delavci.

| (12) | Ta direktiva se ne uporablja za presaditve organov. Zaradi posebne narave bo to področje urejeno s posebno direktivo. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva se ne uporablja za presaditve organov. Zaradi posebne narave bo to področje urejeno s posebno direktivo.

| (13) | Za namene te direktive pojem „ čezmejno zdravstveno varstvo “ zajema
  samo uporabo
  zdravstvenega varstva
  v državi članici, ki ni država članica pacientovega zavarovanja. To je „mobilnost pacientov“. |
| --- | --- |

(13)

Za namene te direktive pojem „ čezmejno zdravstveno varstvo “ zajema
  samo uporabo
  zdravstvenega varstva
  v državi članici, ki ni država članica pacientovega zavarovanja. To je „mobilnost pacientov“.

| (14) | Kot so države članice navedle v sklepih Sveta z dne 1. in 2. junija 2006, obstaja sklop operativnih načel, ki so skupna zdravstvenim sistemom po vsej Skupnosti. Ta operativna načela vključujejo kakovost, varnost, oskrbo, ki temelji na dokazih in etiki, vključevanje pacientov, pravna sredstva, temeljno pravico do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov ter zaupnost. Pacienti, strokovni delavci in organi, pristojni za zdravstvene sisteme, se morajo zanašati na to, da se bodo po vsej Skupnosti upoštevala ta skupna načela in zagotovile strukture za njihovo izvajanje. Zato je primerno določiti, da so organi države članice, na ozemlju katere se zdravstveno varstvo izvaja, pristojni za zagotavljaje skladnosti z navedenimi operativnimi načeli. To je nujno za zagotavljanje zaupanja pacientov v čezmejno zdravstveno varstvo, ki pa je nujno za doseganje mobilnosti pacientov ▐ in visoke ravni varovanja zdravja.
  Neglede na te skupne vrednote pa vendarle velja, da se države članice iz etičnih razlogov različno odločajo glede dostopnosti nekaterih načinov zdravljenja in dejanskih pogojev dostopa. Ta direktiva ne posega v etično raznolikost. |
| --- | --- |

(14)

Kot so države članice navedle v sklepih Sveta z dne 1. in 2. junija 2006, obstaja sklop operativnih načel, ki so skupna zdravstvenim sistemom po vsej Skupnosti. Ta operativna načela vključujejo kakovost, varnost, oskrbo, ki temelji na dokazih in etiki, vključevanje pacientov, pravna sredstva, temeljno pravico do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov ter zaupnost. Pacienti, strokovni delavci in organi, pristojni za zdravstvene sisteme, se morajo zanašati na to, da se bodo po vsej Skupnosti upoštevala ta skupna načela in zagotovile strukture za njihovo izvajanje. Zato je primerno določiti, da so organi države članice, na ozemlju katere se zdravstveno varstvo izvaja, pristojni za zagotavljaje skladnosti z navedenimi operativnimi načeli. To je nujno za zagotavljanje zaupanja pacientov v čezmejno zdravstveno varstvo, ki pa je nujno za doseganje mobilnosti pacientov ▐ in visoke ravni varovanja zdravja.
  Neglede na te skupne vrednote pa vendarle velja, da se države članice iz etičnih razlogov različno odločajo glede dostopnosti nekaterih načinov zdravljenja in dejanskih pogojev dostopa. Ta direktiva ne posega v etično raznolikost.

| (15) | Glede na to, da je nemogoče vnaprej vedeti, ali bo določen izvajalec zdravstvenega varstva opravil zdravstvene storitve za pacienta iz druge države članice ali pacienta iz lastne države članice, je nujno, da se zahteve za zagotovitev opravljanja zdravstvenega varstva v skladu s skupnimi načeli in jasnimi standardi kakovosti in varnosti uporabljajo za vse vrste zdravstvenega varstva, da se zagotovi pravica opravljanja in prejemanja čezmejnega zdravstvenega varstva, kar je cilj te direktive. Organi držav članic morajo upoštevati skupne poglavitne vrednote, in sicer univerzalnost, dostop do visokokakovostne oskrbe, enakost in solidarnost, ki so jih institucije Skupnosti in vse države članice že priznale kot sklop vrednot, ki so skupne zdravstvenim sistemom po vsej Evropi. Države članice morajo prav tako zagotoviti, da se te vrednote upoštevajo za paciente in državljane iz drugih držav članic ter da je zdravljenje enako za vse paciente na podlagi njihovih zdravstvenih potreb in ne na podlagi njihove države članice socialne varnosti. Pri tem morajo države članice upoštevati načela prostega pretoka
  posameznikov
  znotraj notranjega trga, nediskriminacije glede, med drugim, na nacionalno pripadnost ▐, nujnosti in sorazmernosti kakršnih koli omejitev prostega pretoka. Vendar ta direktiva od izvajalcev storitev zdravstvenega varstva na noben način ne zahteva, da sprejmejo načrtovano zdravljenje ali dajo prednost pacientom iz drugih držav članic v škodo drugih pacientov s podobnimi zdravstvenimi potrebami, na primer s podaljševanjem čakalnih dob za zdravljenje.
  Da lahko pacienti sprejmejo utemeljene odločitve, ko v drugi državi članici iščejo zdravstveno varstvo, bi morale države članice zagotoviti, da pacienti na zahtevo dobijo ustrezne informacije o zdravstvenih in kakovostnih standardih v državi članici zdravljenja ter o značilnostih zdravstvenega varstva, ki ga zagotavlja posamezni izvajalec storitev zdravstvenega varstva. Take informacije bi morale biti na voljo tudi v oblikah, dostopnih invalidnimi osebam. |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da je nemogoče vnaprej vedeti, ali bo določen izvajalec zdravstvenega varstva opravil zdravstvene storitve za pacienta iz druge države članice ali pacienta iz lastne države članice, je nujno, da se zahteve za zagotovitev opravljanja zdravstvenega varstva v skladu s skupnimi načeli in jasnimi standardi kakovosti in varnosti uporabljajo za vse vrste zdravstvenega varstva, da se zagotovi pravica opravljanja in prejemanja čezmejnega zdravstvenega varstva, kar je cilj te direktive. Organi držav članic morajo upoštevati skupne poglavitne vrednote, in sicer univerzalnost, dostop do visokokakovostne oskrbe, enakost in solidarnost, ki so jih institucije Skupnosti in vse države članice že priznale kot sklop vrednot, ki so skupne zdravstvenim sistemom po vsej Evropi. Države članice morajo prav tako zagotoviti, da se te vrednote upoštevajo za paciente in državljane iz drugih držav članic ter da je zdravljenje enako za vse paciente na podlagi njihovih zdravstvenih potreb in ne na podlagi njihove države članice socialne varnosti. Pri tem morajo države članice upoštevati načela prostega pretoka
  posameznikov
  znotraj notranjega trga, nediskriminacije glede, med drugim, na nacionalno pripadnost ▐, nujnosti in sorazmernosti kakršnih koli omejitev prostega pretoka. Vendar ta direktiva od izvajalcev storitev zdravstvenega varstva na noben način ne zahteva, da sprejmejo načrtovano zdravljenje ali dajo prednost pacientom iz drugih držav članic v škodo drugih pacientov s podobnimi zdravstvenimi potrebami, na primer s podaljševanjem čakalnih dob za zdravljenje.
  Da lahko pacienti sprejmejo utemeljene odločitve, ko v drugi državi članici iščejo zdravstveno varstvo, bi morale države članice zagotoviti, da pacienti na zahtevo dobijo ustrezne informacije o zdravstvenih in kakovostnih standardih v državi članici zdravljenja ter o značilnostih zdravstvenega varstva, ki ga zagotavlja posamezni izvajalec storitev zdravstvenega varstva. Take informacije bi morale biti na voljo tudi v oblikah, dostopnih invalidnimi osebam.

| (16) | Poleg tega bi bilo treba pacientom iz drugih držav članic zagotoviti enako zdravljenje kot pacientom iz države članice zdravljenja, pacienti pa v skladu s splošnimi načeli pravičnosti in nediskriminacije, kakor so priznani v členu 21 Listine, ne bi smeli biti diskriminirani glede na spol, raso, barvo, narodno ali socialno pripadnost, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali katero koli drugo prepričanje, pripadnost narodni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Države članice lahko različno zdravijo različne skupine pacientov samo takrat, kadar lahko dokažejo, da je to utemeljeno z legitimnimi zdravstvenimi razlogi, kot v primeru posebnih ukrepov za ženske ali nekaterih starostnih skupin (npr. brezplačno cepljenje za otroke ali starejše). Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino ║, zato se mora izvajati in uporabljati ob upoštevanju pravic do enakosti pred zakonom in načela nediskriminacije v skladu s splošnimi pravnimi načeli, kakor so določena v členih 20 in 21 Listine. Ta direktiva se uporablja brez poseganja v Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (8)

  , Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (9), Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (10) in Direktivo Sveta 2009/.../ES z dne ... o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb, ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost

   (11)

  ,
  za izvajanje člena 13 Pogodbe ║. Ta direktiva glede na to določa, da je pacientom zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred diskriminacijo, zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in zakonodajo države članice zdravljenja. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega bi bilo treba pacientom iz drugih držav članic zagotoviti enako zdravljenje kot pacientom iz države članice zdravljenja, pacienti pa v skladu s splošnimi načeli pravičnosti in nediskriminacije, kakor so priznani v členu 21 Listine, ne bi smeli biti diskriminirani glede na spol, raso, barvo, narodno ali socialno pripadnost, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali katero koli drugo prepričanje, pripadnost narodni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost. Države članice lahko različno zdravijo različne skupine pacientov samo takrat, kadar lahko dokažejo, da je to utemeljeno z legitimnimi zdravstvenimi razlogi, kot v primeru posebnih ukrepov za ženske ali nekaterih starostnih skupin (npr. brezplačno cepljenje za otroke ali starejše). Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino ║, zato se mora izvajati in uporabljati ob upoštevanju pravic do enakosti pred zakonom in načela nediskriminacije v skladu s splošnimi pravnimi načeli, kakor so določena v členih 20 in 21 Listine. Ta direktiva se uporablja brez poseganja v Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (8)

  , Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (9), Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (10) in Direktivo Sveta 2009/.../ES z dne ... o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb, ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost

   (11)

  ,
  za izvajanje člena 13 Pogodbe ║. Ta direktiva glede na to določa, da je pacientom zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred diskriminacijo, zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in zakonodajo države članice zdravljenja.

| (17) | Države članice bi morale zagotoviti, da se pri uporabi te direktive pacientov ne sili v zdravljenje zunaj države njihovega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(17)

Države članice bi morale zagotoviti, da se pri uporabi te direktive pacientov ne sili v zdravljenje zunaj države njihovega zdravstvenega zavarovanja.

| (18) | Pomembno je tudi uvesti ukrepe, s katerimi se ženskam zagotovi enakopraven dostop do posebnih javnih zdravstvenih sistemov in oskrbe, zlasti ginekološkega in reproduktivnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(18)

Pomembno je tudi uvesti ukrepe, s katerimi se ženskam zagotovi enakopraven dostop do posebnih javnih zdravstvenih sistemov in oskrbe, zlasti ginekološkega in reproduktivnega zdravstvenega varstva.

| (19) | Nobeni novi ukrepi, ki jih država članica sprejme za zagotovitev zdravstvenega varstva v skladu z jasnimi standardi kakovosti in varnosti, v nobenem primeru ne bi smeli ovirati prostega pretoka zdravstvenih delavcev, kakor je določeno v Pogodbi in zlasti urejeno z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (12). |
| --- | --- |

(19)

Nobeni novi ukrepi, ki jih država članica sprejme za zagotovitev zdravstvenega varstva v skladu z jasnimi standardi kakovosti in varnosti, v nobenem primeru ne bi smeli ovirati prostega pretoka zdravstvenih delavcev, kakor je določeno v Pogodbi in zlasti urejeno z Direktivo 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (12).

| (20) | V skladu s sklepi Sveta z dne 1. in 2. junija 2006 bi si bilo treba sistematično in nenehno prizadevati za izboljševanje kakovostnih in varnostnih standardov, ob upoštevanju napredka v mednarodni medicini in splošno priznane dobre zdravstvene prakse ter nove zdravstvene tehnologije. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s sklepi Sveta z dne 1. in 2. junija 2006 bi si bilo treba sistematično in nenehno prizadevati za izboljševanje kakovostnih in varnostnih standardov, ob upoštevanju napredka v mednarodni medicini in splošno priznane dobre zdravstvene prakse ter nove zdravstvene tehnologije.

| (21) | Raziskave kažejo, da škoda pri zdravstvenem varstvu nastane v 10 % primerov. Za zagotovitev, da imajo države članice, v kateri se zdravljenje izvaja, sistem (tudi zagotovljeno kasnejšo oskrbo)
  jasnih skupnih obveznosti za ravnanje v primeru
  domnevne
  škode pri zdravstvenem varstvu
  , kakor je opredeljeno v posamezni državi članici zdravljenja,
  je zato bistveno odpraviti pomanjkanje zaupanja v navedene mehanizme, ki ovira čezmejno zdravstveno varstvo. Kritje škode in odškodnine v okviru sistema države članice, v kateri se zdravljenje izvaja, ne sme posegati v možnost države članice, da v obseg kritja v okviru svojega nacionalnega sistema vključi paciente iz te države članice, ki iščejo zdravstveno varstvo v tujini, kadar je to za pacienta ustrezneje, zlasti za paciente, za katere je zdravstveno varstvo v drugi državi članici nujno. |
| --- | --- |

(21)

Raziskave kažejo, da škoda pri zdravstvenem varstvu nastane v 10 % primerov. Za zagotovitev, da imajo države članice, v kateri se zdravljenje izvaja, sistem (tudi zagotovljeno kasnejšo oskrbo)
  jasnih skupnih obveznosti za ravnanje v primeru
  domnevne
  škode pri zdravstvenem varstvu
  , kakor je opredeljeno v posamezni državi članici zdravljenja,
  je zato bistveno odpraviti pomanjkanje zaupanja v navedene mehanizme, ki ovira čezmejno zdravstveno varstvo. Kritje škode in odškodnine v okviru sistema države članice, v kateri se zdravljenje izvaja, ne sme posegati v možnost države članice, da v obseg kritja v okviru svojega nacionalnega sistema vključi paciente iz te države članice, ki iščejo zdravstveno varstvo v tujini, kadar je to za pacienta ustrezneje, zlasti za paciente, za katere je zdravstveno varstvo v drugi državi članici nujno.

| (22) | Države članice bi morale zagotoviti, da so vzpostavljeni sistemi za zaščito pacientov in odškodnino za škodo ║ za zdravstveno varstvo , ki se izvaja na njihovem ozemlju, ter da ustrezajo naravi in obsegu tveganja. Vendar ║ naravo in/ali načine uporabe takšnega mehanizma določijo države članice. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale zagotoviti, da so vzpostavljeni sistemi za zaščito pacientov in odškodnino za škodo ║ za zdravstveno varstvo , ki se izvaja na njihovem ozemlju, ter da ustrezajo naravi in obsegu tveganja. Vendar ║ naravo in/ali načine uporabe takšnega mehanizma določijo države članice.

| (23) | Pravica do varstva osebnih podatkov je temeljna pravica, priznana v členu 8 Listine║. Zagotavljanje stalnosti čezmejnega zdravstvenega varstva je odvisno od prenosa osebnih podatkov o pacientovem zdravju. Ti osebni podatki bi se morali prosto pretakati med državami članicami║, hkrati pa bi morale biti zaščitene temeljne pravice posameznikov. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (13), posamezniku zagotavlja pravico do dostopa do lastnih osebnih podatkov o zdravju, na primer v pacientovi zdravstveni kartoteki, ki vključuje podatke, kot so diagnoza, rezultati preiskav, ocena lečečega zdravnika in kakršno koli zdravljenje ali poseg. Te določbe se prav tako uporabljajo za čezmejno zdravstveno varstvo, zajeto s to direktivo.
  Pacient bi moral imeti možnost, da prenos svojih podatkov kadar koli ustavi in pridobi potrdilo, da so bili njegovi podatki izbrisani. |
| --- | --- |

(23)

Pravica do varstva osebnih podatkov je temeljna pravica, priznana v členu 8 Listine║. Zagotavljanje stalnosti čezmejnega zdravstvenega varstva je odvisno od prenosa osebnih podatkov o pacientovem zdravju. Ti osebni podatki bi se morali prosto pretakati med državami članicami║, hkrati pa bi morale biti zaščitene temeljne pravice posameznikov. Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (13), posamezniku zagotavlja pravico do dostopa do lastnih osebnih podatkov o zdravju, na primer v pacientovi zdravstveni kartoteki, ki vključuje podatke, kot so diagnoza, rezultati preiskav, ocena lečečega zdravnika in kakršno koli zdravljenje ali poseg. Te določbe se prav tako uporabljajo za čezmejno zdravstveno varstvo, zajeto s to direktivo.
  Pacient bi moral imeti možnost, da prenos svojih podatkov kadar koli ustavi in pridobi potrdilo, da so bili njegovi podatki izbrisani.

| (24) | Sodišče je v več sodbah priznalo pravico pacientov kot zavarovanih oseb do povračila stroškov za zdravstveno varstvo v drugi državi članici iz obveznega sistema socialne varnosti. Sodišče je menilo, da določbe Pogodbe
  vključujejo
  pravico prejemnikov zdravstvenega varstva, vključno z osebami, ki potrebujejo zdravljenje, da navedeno oskrbo poiščejo v drugi državi članici. ▐ Zakonodaja Skupnosti ▐ ne posega v pristojnost držav članic, da organizirajo svoje sisteme zdravstvenega varstva in socialne varnosti ▐. |
| --- | --- |

(24)

Sodišče je v več sodbah priznalo pravico pacientov kot zavarovanih oseb do povračila stroškov za zdravstveno varstvo v drugi državi članici iz obveznega sistema socialne varnosti. Sodišče je menilo, da določbe Pogodbe
  vključujejo
  pravico prejemnikov zdravstvenega varstva, vključno z osebami, ki potrebujejo zdravljenje, da navedeno oskrbo poiščejo v drugi državi članici. ▐ Zakonodaja Skupnosti ▐ ne posega v pristojnost držav članic, da organizirajo svoje sisteme zdravstvenega varstva in socialne varnosti ▐.

| (25) | V skladu z načeli, ki jih je določilo Sodišče, in brez ogrožanja finančnega ravnotežja sistemov zdravstvenega varstva in socialne varnosti držav članic, bi bilo treba zagotoviti boljšo pravno varnost glede povračila stroškov za zdravstveno varstvo za paciente ter zdravstvene delavce, izvajalce storitev zdravstvenega varstva in institucije, pristojne za socialno varnost. |
| --- | --- |

(25)

V skladu z načeli, ki jih je določilo Sodišče, in brez ogrožanja finančnega ravnotežja sistemov zdravstvenega varstva in socialne varnosti držav članic, bi bilo treba zagotoviti boljšo pravno varnost glede povračila stroškov za zdravstveno varstvo za paciente ter zdravstvene delavce, izvajalce storitev zdravstvenega varstva in institucije, pristojne za socialno varnost.

| (26) | Ta direktiva ne obravnava prevzema stroškov za zdravstveno varstvo, ki so nujni iz zdravstvenih razlogov v času začasnega bivanja zavarovane osebe v drugi državi članici. Ta direktiva prav tako ne posega v pravice pacientov do odobritve nujnega zdravljenja v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni pogoji iz uredb o usklajevanju sistemov socialne varnosti, zlasti člena 22 Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (14), ter člena 20 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (15). |
| --- | --- |

(26)

Ta direktiva ne obravnava prevzema stroškov za zdravstveno varstvo, ki so nujni iz zdravstvenih razlogov v času začasnega bivanja zavarovane osebe v drugi državi članici. Ta direktiva prav tako ne posega v pravice pacientov do odobritve nujnega zdravljenja v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni pogoji iz uredb o usklajevanju sistemov socialne varnosti, zlasti člena 22 Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (14), ter člena 20 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (15).

| (27) | ▐ Pacientom bi bilo treba zagotoviti prevzem stroškov za ▐ zdravstveno varstvo
  in blago, povezano z zdravstvenim varstvom v državi članici, ki ni država članica zdravstvenega zavarovanja,
  vsaj v višini zneska, zagotovljenega za enako ali
  enako učinkovito zdravljenje, kot če bi bilo zdravljenje ali blago prejeto oziroma kupljeno
  v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. To v celoti upošteva pristojnost držav članic, da določijo obseg zdravstvenega zavarovanja, ki je na voljo njihovim državljanom, ter preprečuje vsakršen bistven učinek na financiranje nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva. Države članice lahko v svoji nacionalni zakonodaji kljub temu določijo povračilo stroškov zdravljenja po tarifah, ki veljajo v državi članici zdravljenja, če je to za pacienta koristneje. To zlasti lahko velja za vsako zdravljenje, ki se izvaja prek evropskih referenčnih mrež iz člena 17 te direktive. |
| --- | --- |

(27)

▐ Pacientom bi bilo treba zagotoviti prevzem stroškov za ▐ zdravstveno varstvo
  in blago, povezano z zdravstvenim varstvom v državi članici, ki ni država članica zdravstvenega zavarovanja,
  vsaj v višini zneska, zagotovljenega za enako ali
  enako učinkovito zdravljenje, kot če bi bilo zdravljenje ali blago prejeto oziroma kupljeno
  v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. To v celoti upošteva pristojnost držav članic, da določijo obseg zdravstvenega zavarovanja, ki je na voljo njihovim državljanom, ter preprečuje vsakršen bistven učinek na financiranje nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva. Države članice lahko v svoji nacionalni zakonodaji kljub temu določijo povračilo stroškov zdravljenja po tarifah, ki veljajo v državi članici zdravljenja, če je to za pacienta koristneje. To zlasti lahko velja za vsako zdravljenje, ki se izvaja prek evropskih referenčnih mrež iz člena 17 te direktive.

| (28) | Zato sta za pacienta ta dva sistema razumljiva; ali se uporablja ta direktiva ali Uredba (EGS) št. 1408/71. Zavarovani osebi, ki zahteva odobritev zdravljenja, ki ustreza njegovemu/njenemu zdravstvenemu stanju, v drugi državi članici, bi bilo treba ta zahtevek v skladu s pogoji iz uredb (EGS) št. 1408/71 in (ES) št. 883/ 2004 vedno odobriti, kadar se zadevno zdravljenje ne more zagotoviti v zdravstveno utemeljenem roku, ob upoštevanju trenutnega zdravstvenega stanja pacienta in verjetnega poteka bolezni. Pacientu ne smejo biti odvzete koristnejše pravice, zagotovljene z navedenima uredbama ║, kadar so izpolnjeni pogoji. |
| --- | --- |

(28)

Zato sta za pacienta ta dva sistema razumljiva; ali se uporablja ta direktiva ali Uredba (EGS) št. 1408/71. Zavarovani osebi, ki zahteva odobritev zdravljenja, ki ustreza njegovemu/njenemu zdravstvenemu stanju, v drugi državi članici, bi bilo treba ta zahtevek v skladu s pogoji iz uredb (EGS) št. 1408/71 in (ES) št. 883/ 2004 vedno odobriti, kadar se zadevno zdravljenje ne more zagotoviti v zdravstveno utemeljenem roku, ob upoštevanju trenutnega zdravstvenega stanja pacienta in verjetnega poteka bolezni. Pacientu ne smejo biti odvzete koristnejše pravice, zagotovljene z navedenima uredbama ║, kadar so izpolnjeni pogoji.

| (29) | Pacient lahko izbira, kateri mehanizem mu bolj ustreza, toda kadar je uporaba Uredbe (EGS) št. 1408/71 za pacienta koristnejša, pa pacientu pravice iz navedene uredbe v nobenem primeru ne bi smele biti odvzete. |
| --- | --- |

(29)

Pacient lahko izbira, kateri mehanizem mu bolj ustreza, toda kadar je uporaba Uredbe (EGS) št. 1408/71 za pacienta koristnejša, pa pacientu pravice iz navedene uredbe v nobenem primeru ne bi smele biti odvzete.

| (30) | Pacient v nobenem primeru ne bi smel imeti finančnih koristi od zdravstvenega varstva
  prejetega oz. blaga kupljenega
  v drugi državi članici
  . Zato bi moral biti prevzem stroškov omejen samo na dejanske stroške.
  Države članice se lahko odločijo, da bodo krile druge s tem povezane stroške, kot je terapevtsko zdravljenje, če skupni stroški ne presegajo zneska, plačanega v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(30)

Pacient v nobenem primeru ne bi smel imeti finančnih koristi od zdravstvenega varstva
  prejetega oz. blaga kupljenega
  v drugi državi članici
  . Zato bi moral biti prevzem stroškov omejen samo na dejanske stroške.
  Države članice se lahko odločijo, da bodo krile druge s tem povezane stroške, kot je terapevtsko zdravljenje, če skupni stroški ne presegajo zneska, plačanega v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja.

| (31) | Cilj te direktive ni uvedba pravice do povračila stroškov zdravljenja
  ali stroškov nakupa blaga
  v drugi državi članici, če takšnega zdravljenja ali blaga
  ni med storitvami, ki jih zagotavlja zakonodaja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Ta direktiva državam članicam prav tako ne preprečuje razširitve njihovih sistemov storitev za primer bolezni na zdravstveno varstvo
  in blago
  v drugi državi članici v skladu z njihovimi določbami.
  Ta direktiva priznava, da države članice pravice do zdravljenja ne določajo vedno na nacionalni ravni in da lahko organizirajo svoje sisteme zdravstvenega varstva in socialne varnosti, v okviru katerih se pravica do zdravljenja določa na regionalni ali lokalni ravni

  . |
| --- | --- |

(31)

Cilj te direktive ni uvedba pravice do povračila stroškov zdravljenja
  ali stroškov nakupa blaga
  v drugi državi članici, če takšnega zdravljenja ali blaga
  ni med storitvami, ki jih zagotavlja zakonodaja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Ta direktiva državam članicam prav tako ne preprečuje razširitve njihovih sistemov storitev za primer bolezni na zdravstveno varstvo
  in blago
  v drugi državi članici v skladu z njihovimi določbami.
  Ta direktiva priznava, da države članice pravice do zdravljenja ne določajo vedno na nacionalni ravni in da lahko organizirajo svoje sisteme zdravstvenega varstva in socialne varnosti, v okviru katerih se pravica do zdravljenja določa na regionalni ali lokalni ravni

  .

| (32) | Če je na voljo več metod za zdravljenje bolezni ali poškodbe, bi moral imeti pacient pravico do povračila za vse metode zdravljenja, ki so v mednarodni medicini zadostno preskušene in testirane, četudi niso na voljo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(32)

Če je na voljo več metod za zdravljenje bolezni ali poškodbe, bi moral imeti pacient pravico do povračila za vse metode zdravljenja, ki so v mednarodni medicini zadostno preskušene in testirane, četudi niso na voljo v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja.

| (33) | Ta direktiva ne določa prenosa pravic socialne varnosti med državami članicami ali drugega usklajevanja sistemov socialne varnosti. Edini cilj določb v zvezi s predhodno odobritvijo in povračilom stroškov za zdravstveno varstvo v drugi državi članici je zagotoviti pravico opravljanja zdravstvenega varstva za paciente in izvajalce zdravstvenega varstva ter odpraviti neutemeljene ovire za navedeno temeljno svoboščino v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Posledično ta direktiva v celoti upošteva razlike med nacionalnimi zdravstvenimi sistemi in pristojnostmi držav članic pri organizaciji in izvajanju zdravstvenih storitev in zdravniške oskrbe. |
| --- | --- |

(33)

Ta direktiva ne določa prenosa pravic socialne varnosti med državami članicami ali drugega usklajevanja sistemov socialne varnosti. Edini cilj določb v zvezi s predhodno odobritvijo in povračilom stroškov za zdravstveno varstvo v drugi državi članici je zagotoviti pravico opravljanja zdravstvenega varstva za paciente in izvajalce zdravstvenega varstva ter odpraviti neutemeljene ovire za navedeno temeljno svoboščino v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja. Posledično ta direktiva v celoti upošteva razlike med nacionalnimi zdravstvenimi sistemi in pristojnostmi držav članic pri organizaciji in izvajanju zdravstvenih storitev in zdravniške oskrbe.

| (34) | Ta direktiva pacientu prav tako zagotavlja pravico do vsakega medicinskega izdelka
  ali medicinskega pripomočka
  , odobrenega za trženje
  v državi članici zdravljenja
  , tudi če ta medicinski izdelek
  ali medicinski pripomoček
  ni odobren za trženje v državi članici ║ zdravstvenega zavarovanja, saj je nepogrešljiv del
  prav tega
  učinkovitega zdravljenja
  pacienta
  v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(34)

Ta direktiva pacientu prav tako zagotavlja pravico do vsakega medicinskega izdelka
  ali medicinskega pripomočka
  , odobrenega za trženje
  v državi članici zdravljenja
  , tudi če ta medicinski izdelek
  ali medicinski pripomoček
  ni odobren za trženje v državi članici ║ zdravstvenega zavarovanja, saj je nepogrešljiv del
  prav tega
  učinkovitega zdravljenja
  pacienta
  v drugi državi članici.

| (35) | Države članice lahko ohranijo splošne pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje storitev zdravstvenega varstva in povračilo stroškov za zdravstveno varstvo, kot je na primer zahteva za posvetovanje s splošnim zdravnikom pred posvetovanjem s specialistom ali pred prejemanjem bolnišnične oskrbe, tudi za paciente, ki iščejo zdravstveno varstvo v drugi državi članici, pod pogojem, da so takšni pogoji nujni, sorazmerni s ciljem ter niso samovoljni in diskriminatorni. Tako je primero zahtevati, da se ti splošni pogoji in formalnosti uporabljajo na objektiven, pregleden in nediskriminatoren način ter da so znani vnaprej, da temeljijo predvsem na zdravniških premislekih, da niso dodatno breme za paciente pri iskanju zdravstvenega varstva v drugi državi članici v primerjavi z pacienti, ki se zdravijo v svoji državi članici zdravstvenega zavarovanja, in da se odločitve sprejemajo čim hitreje. To ne posega v pravice držav članic, da zagotovijo merila ali pogoje za predhodno odobritev v primeru, da pacienti iščejo storitev zdravstvenega varstva v državi članici svojega zdravstvenega zavarovanja. |
| --- | --- |

(35)

Države članice lahko ohranijo splošne pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti za prejemanje storitev zdravstvenega varstva in povračilo stroškov za zdravstveno varstvo, kot je na primer zahteva za posvetovanje s splošnim zdravnikom pred posvetovanjem s specialistom ali pred prejemanjem bolnišnične oskrbe, tudi za paciente, ki iščejo zdravstveno varstvo v drugi državi članici, pod pogojem, da so takšni pogoji nujni, sorazmerni s ciljem ter niso samovoljni in diskriminatorni. Tako je primero zahtevati, da se ti splošni pogoji in formalnosti uporabljajo na objektiven, pregleden in nediskriminatoren način ter da so znani vnaprej, da temeljijo predvsem na zdravniških premislekih, da niso dodatno breme za paciente pri iskanju zdravstvenega varstva v drugi državi članici v primerjavi z pacienti, ki se zdravijo v svoji državi članici zdravstvenega zavarovanja, in da se odločitve sprejemajo čim hitreje. To ne posega v pravice držav članic, da zagotovijo merila ali pogoje za predhodno odobritev v primeru, da pacienti iščejo storitev zdravstvenega varstva v državi članici svojega zdravstvenega zavarovanja.

| (36) | Vsakršno zdravstveno varstvo, ki se ne šteje za bolnišnično oskrbo v skladu z določbami te direktive, se obravnava kot nebolnišnična oskrba. Glede na sodno prakso Sodišča v zvezi s prostim pretokom storitev je primerno, da se ne določi zahteva po predhodni odobritvi povračila stroškov prek obveznega sistema socialne varnosti države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja za nebolnišnično oskrbo v drugi državi članici. V kolikor je povračilo stroškov za takšno oskrbo v mejah kritja, zagotovljenega v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ukinitev zahteve po predhodni odobritvi ne bo ogrozila finančnega ravnotežja sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

(36)

Vsakršno zdravstveno varstvo, ki se ne šteje za bolnišnično oskrbo v skladu z določbami te direktive, se obravnava kot nebolnišnična oskrba. Glede na sodno prakso Sodišča v zvezi s prostim pretokom storitev je primerno, da se ne določi zahteva po predhodni odobritvi povračila stroškov prek obveznega sistema socialne varnosti države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja za nebolnišnično oskrbo v drugi državi članici. V kolikor je povračilo stroškov za takšno oskrbo v mejah kritja, zagotovljenega v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ukinitev zahteve po predhodni odobritvi ne bo ogrozila finančnega ravnotežja sistemov socialne varnosti.

| (37) | Ni opredeljeno, kaj je vključeno v bolnišnično oskrbo v različnih zdravstvenih sistemih Skupnosti, zato lahko različne razlage ovirajo pravico pacientov do prejemanja storitev zdravstvenega varstva. Za odpravo navedene ovire je treba zagotoviti opredelitev bolnišnične oskrbe na ravni Skupnosti. Bolnišnična oskrba na splošno pomeni oskrbo, ki zahteva prenočitev pacienta. Vendar je morda primerno uvesti režim bolnišnične oskrbe tudi za nekatere druge vrste zdravstvenega varstva, če navedeno zdravstveno varstvo zahteva uporabo visokospecializirane in drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme (npr. visokotehnološki skenerji za diagnoze) ali če predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce (npr. zdravljenje resnih nalezljivih bolezni). ▐ |
| --- | --- |

(37)

Ni opredeljeno, kaj je vključeno v bolnišnično oskrbo v različnih zdravstvenih sistemih Skupnosti, zato lahko različne razlage ovirajo pravico pacientov do prejemanja storitev zdravstvenega varstva. Za odpravo navedene ovire je treba zagotoviti opredelitev bolnišnične oskrbe na ravni Skupnosti. Bolnišnična oskrba na splošno pomeni oskrbo, ki zahteva prenočitev pacienta. Vendar je morda primerno uvesti režim bolnišnične oskrbe tudi za nekatere druge vrste zdravstvenega varstva, če navedeno zdravstveno varstvo zahteva uporabo visokospecializirane in drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme (npr. visokotehnološki skenerji za diagnoze) ali če predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce (npr. zdravljenje resnih nalezljivih bolezni). ▐

| (38) | Razpoložljivi podatki kažejo, da uporaba načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja, ki ga zagotavlja sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne ogroža zdravstvenih sistemov držav članic ali finančne vzdržnosti njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar je Sodišče potrdilo, da ni izključeno, da je možna resna ogrozitev finančnega ravnotežja sistema socialne varnosti ali cilja ohranitve uravnotežene in vsem dostopne zdravstvene in bolnišnične storitve lahko glavni razlog javnega interesa, ki lahko utemelji omejitev načela pravice opravljanja storitev. Sodišče je prav tako potrdilo, da mora biti omogočeno načrtovanje za vprašanja, kot so število bolnišnic, njihova geografska razporeditev, način organizacije in prostori, ki jih imajo na razpolago, ter celo narava zdravstvenih storitev, ki jih lahko ponudijo. Ta direktiva bi morala določiti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično oskrbo, prejeto v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, in sicer če se zdravljenje izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz njenega sistema socialne varnosti, posledični odhod pacientov zaradi izvajanja direktive pa resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal finančno ravnotežje sistema socialne varnosti in/ali ta odhod pacientov resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal načrtovanje in racionalizacijo v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. Ocena natančnega učinka pričakovanega odhoda pacientov zahteva kompleksne predpostavke in izračune, zato ta direktiva omogoča sistem predhodne odobritve, če se lahko na podlagi zadostnega razloga pričakuje, da bo sistem socialne varnosti resno ogrožen. To bi moralo prav tako zajemati primere že obstoječih sistemov predhodne odobritve, ki so v skladu s pogoji iz člena 8. |
| --- | --- |

(38)

Razpoložljivi podatki kažejo, da uporaba načel prostega pretoka v zvezi z uporabo storitev zdravstvenega varstva v drugi državi članici v mejah kritja, ki ga zagotavlja sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne ogroža zdravstvenih sistemov držav članic ali finančne vzdržnosti njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar je Sodišče potrdilo, da ni izključeno, da je možna resna ogrozitev finančnega ravnotežja sistema socialne varnosti ali cilja ohranitve uravnotežene in vsem dostopne zdravstvene in bolnišnične storitve lahko glavni razlog javnega interesa, ki lahko utemelji omejitev načela pravice opravljanja storitev. Sodišče je prav tako potrdilo, da mora biti omogočeno načrtovanje za vprašanja, kot so število bolnišnic, njihova geografska razporeditev, način organizacije in prostori, ki jih imajo na razpolago, ter celo narava zdravstvenih storitev, ki jih lahko ponudijo. Ta direktiva bi morala določiti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično oskrbo, prejeto v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji, in sicer če se zdravljenje izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz njenega sistema socialne varnosti, posledični odhod pacientov zaradi izvajanja direktive pa resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal finančno ravnotežje sistema socialne varnosti in/ali ta odhod pacientov resno ogroža ali bo verjetno resno ogrožal načrtovanje in racionalizacijo v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. Ocena natančnega učinka pričakovanega odhoda pacientov zahteva kompleksne predpostavke in izračune, zato ta direktiva omogoča sistem predhodne odobritve, če se lahko na podlagi zadostnega razloga pričakuje, da bo sistem socialne varnosti resno ogrožen. To bi moralo prav tako zajemati primere že obstoječih sistemov predhodne odobritve, ki so v skladu s pogoji iz člena 8.

| (39) | Če se država članica odloči vzpostaviti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično ali specializirano oskrbo v drugi državi članici v skladu z določbami te direktive, bi morala stroške za takšno oskrbo v drugi državi članici povrniti država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za
  zdravljenje, ki je enako
  ali
  enako učinkovito za pacienta,
  v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo. Kadar pa so izpolnjeni pogoji iz člena 22(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71, bi moral biti zahtevek za odobritev odobren in storitve izvedene v skladu z navedeno uredbo. To se zlasti uporablja v primerih, kadar je zahtevek za odobritev odobren po upravnem ali sodnem pregledu zahtevka in se je zadevna oseba zdravila v drugi državi članici. V tem primeru se členi 6, 7, 8 in 9 te direktive ne bi smeli uporabljati. To je v skladu s sodno prakso Sodišča, ki določa, da so pacienti, ki menijo, da zavrnitev njihovega zahtevka ni utemeljena, upravičeni so povračila celotnih stroškov zdravljenja, prejetega v drugi državi članici, v skladu z določbami zakonodaje države članice zdravljenja. |
| --- | --- |

(39)

Če se država članica odloči vzpostaviti sistem predhodne odobritve za prevzem stroškov za bolnišnično ali specializirano oskrbo v drugi državi članici v skladu z določbami te direktive, bi morala stroške za takšno oskrbo v drugi državi članici povrniti država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja do višine stroškov, ki bi bili prevzeti za
  zdravljenje, ki je enako
  ali
  enako učinkovito za pacienta,
  v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo. Kadar pa so izpolnjeni pogoji iz člena 22(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71, bi moral biti zahtevek za odobritev odobren in storitve izvedene v skladu z navedeno uredbo. To se zlasti uporablja v primerih, kadar je zahtevek za odobritev odobren po upravnem ali sodnem pregledu zahtevka in se je zadevna oseba zdravila v drugi državi članici. V tem primeru se členi 6, 7, 8 in 9 te direktive ne bi smeli uporabljati. To je v skladu s sodno prakso Sodišča, ki določa, da so pacienti, ki menijo, da zavrnitev njihovega zahtevka ni utemeljena, upravičeni so povračila celotnih stroškov zdravljenja, prejetega v drugi državi članici, v skladu z določbami zakonodaje države članice zdravljenja.

| (40) | Predhodna odobritev bi se lahko zavrnila samo v pravičnem in preglednem postopku. Pravila, ki jih države članice določijo za vlaganje zahtevka za odobritev in morebitne razloge za zavrnitev, bi bilo treba objaviti vnaprej. Zavrnitve bi morale biti omejene na tisto, kar je potrebno, in bi morale biti sorazmerne s cilji vzpostavitve sistema predhodne odobritve. |
| --- | --- |

(40)

Predhodna odobritev bi se lahko zavrnila samo v pravičnem in preglednem postopku. Pravila, ki jih države članice določijo za vlaganje zahtevka za odobritev in morebitne razloge za zavrnitev, bi bilo treba objaviti vnaprej. Zavrnitve bi morale biti omejene na tisto, kar je potrebno, in bi morale biti sorazmerne s cilji vzpostavitve sistema predhodne odobritve.

| (41) | Pacienti v stanju življenjske nevarnosti, ki so na čakalnem seznamu za zdravljenje v svoji državi članici in nujno potrebujejo zdravljenje, ne potrebujejo predhodne odobritve, saj bi zaradi tega postopka morda ne mogli pravočasno poiskati zdravljenja v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(41)

Pacienti v stanju življenjske nevarnosti, ki so na čakalnem seznamu za zdravljenje v svoji državi članici in nujno potrebujejo zdravljenje, ne potrebujejo predhodne odobritve, saj bi zaradi tega postopka morda ne mogli pravočasno poiskati zdravljenja v drugi državi članici.

| (42) | Postopki v zvezi z čezmejnim zdravstvenim varstvom, ki jih uvedejo države članice, pacientom morajo dati jamstva objektivnosti, nediskriminatornosti in preglednosti, tako da se zagotovi, da nacionalni organi odločitve sprejemajo pravočasno in skrbno ter pri tem upoštevajo navedena skupna načela in okoliščine posameznega primera. To se prav tako uporablja pri dejanskem povračilu stroškov za zdravstveno varstvo, ki nastanejo v drugi državi članici po pacientovi vrnitvi. Primerno je, da pacienti odločitev glede čezmejnega zdravstvenega varstva v običajnih okoliščinah prejmejo v petnajstih koledarskih dneh. Vendar bi morali biti naveden rok krajši, kadar to upravičuje nujnost zadevnega zdravljenja. Ta splošna pravila v nobenem primeru ne bi smela vplivati na postopke priznavanja in pravila o izvajanju storitev, kot so določeni v Direktivi 2005/36/ES ║. |
| --- | --- |

(42)

Postopki v zvezi z čezmejnim zdravstvenim varstvom, ki jih uvedejo države članice, pacientom morajo dati jamstva objektivnosti, nediskriminatornosti in preglednosti, tako da se zagotovi, da nacionalni organi odločitve sprejemajo pravočasno in skrbno ter pri tem upoštevajo navedena skupna načela in okoliščine posameznega primera. To se prav tako uporablja pri dejanskem povračilu stroškov za zdravstveno varstvo, ki nastanejo v drugi državi članici po pacientovi vrnitvi. Primerno je, da pacienti odločitev glede čezmejnega zdravstvenega varstva v običajnih okoliščinah prejmejo v petnajstih koledarskih dneh. Vendar bi morali biti naveden rok krajši, kadar to upravičuje nujnost zadevnega zdravljenja. Ta splošna pravila v nobenem primeru ne bi smela vplivati na postopke priznavanja in pravila o izvajanju storitev, kot so določeni v Direktivi 2005/36/ES ║.

| (43) | Ustrezne informacije o vse bistvenih vidikih čezmejnega zdravstvenega varstva so potrebne, da lahko pacienti uveljavljajo svoje pravice do čezmejnega zdravstvenega varstva v praksi. Najučinkovitejši mehanizem za zagotavljanje takšnih informacij pri čezmejnem zdravstvenem varstvu je vzpostavitev osrednje kontaktne točke v vsaki državi članici, na katero se pacienti lahko obrnejo in ki lahko zagotovi informacije o čezmejnem zdravstvenem varstvu ob upoštevanju zdravstvenega sistema v navedeni državi članici. Vprašanja o vidikih čezmejnega zdravstvenega varstva bodo prav tako zahtevala povezovanje organov iz različnih držav članic, zato morajo te osrednje kontaktne točke prav tako predstavljati mrežo, v okviru katere se lahko takšna vprašanja najučinkoviteje obravnavajo. Te kontaktne točke bi morale med seboj sodelovati in pacientom omogočiti sprejemanje utemeljenih odločitev v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom. Prav tako bi morale zagotoviti informacije o razpoložljivih možnostih v primeru težav pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, zlasti za izvensodne poravnave čezmejnih sporov.
  Države članice bi morale pri razvijanju ureditve za zagotovitev čezmejnega zdravstvenega varstva preučiti potrebo po zagotavljanju informacij v dostopnih oblikah in morebitne vire dodatne pomoči za ranljive paciente, invalide in osebe z večplastnimi potrebami. |
| --- | --- |

(43)

Ustrezne informacije o vse bistvenih vidikih čezmejnega zdravstvenega varstva so potrebne, da lahko pacienti uveljavljajo svoje pravice do čezmejnega zdravstvenega varstva v praksi. Najučinkovitejši mehanizem za zagotavljanje takšnih informacij pri čezmejnem zdravstvenem varstvu je vzpostavitev osrednje kontaktne točke v vsaki državi članici, na katero se pacienti lahko obrnejo in ki lahko zagotovi informacije o čezmejnem zdravstvenem varstvu ob upoštevanju zdravstvenega sistema v navedeni državi članici. Vprašanja o vidikih čezmejnega zdravstvenega varstva bodo prav tako zahtevala povezovanje organov iz različnih držav članic, zato morajo te osrednje kontaktne točke prav tako predstavljati mrežo, v okviru katere se lahko takšna vprašanja najučinkoviteje obravnavajo. Te kontaktne točke bi morale med seboj sodelovati in pacientom omogočiti sprejemanje utemeljenih odločitev v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom. Prav tako bi morale zagotoviti informacije o razpoložljivih možnostih v primeru težav pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, zlasti za izvensodne poravnave čezmejnih sporov.
  Države članice bi morale pri razvijanju ureditve za zagotovitev čezmejnega zdravstvenega varstva preučiti potrebo po zagotavljanju informacij v dostopnih oblikah in morebitne vire dodatne pomoči za ranljive paciente, invalide in osebe z večplastnimi potrebami.

| (44) | Kadar pacient prejema storitev zdravstvenega varstva v državi članici, ki ni država njegovega zavarovanja, je zanj pomembno, da ve vnaprej, katera pravila se uporabljajo. Enako jasna pravila so potrebna, ▐ kadar se storitev zdravstvenega varstva izvaja čez mejo
  , na primer kot telemedicina
  . V navedenih primerih so pravila, ki se uporabljajo za zdravstveno varstvo, tista pravila, ki so določena v zakonodaji države članice zdravljenja v skladu s splošnimi načeli iz člena 5 te direktive, saj so v skladu s členom 152(5) Pogodbe za organizacijo in izvajanje zdravstvenih storitev in zdravniške oskrbe odgovorne države članice. To bo pacientu pomagalo , da sprejeme utemeljeno odločitev ter preprečilo napačno razumevanje in nesporazume. Prav tako bo privedlo do visoke ravni zaupanja med pacienti in izvajalci storitev zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(44)

Kadar pacient prejema storitev zdravstvenega varstva v državi članici, ki ni država njegovega zavarovanja, je zanj pomembno, da ve vnaprej, katera pravila se uporabljajo. Enako jasna pravila so potrebna, ▐ kadar se storitev zdravstvenega varstva izvaja čez mejo
  , na primer kot telemedicina
  . V navedenih primerih so pravila, ki se uporabljajo za zdravstveno varstvo, tista pravila, ki so določena v zakonodaji države članice zdravljenja v skladu s splošnimi načeli iz člena 5 te direktive, saj so v skladu s členom 152(5) Pogodbe za organizacijo in izvajanje zdravstvenih storitev in zdravniške oskrbe odgovorne države članice. To bo pacientu pomagalo , da sprejeme utemeljeno odločitev ter preprečilo napačno razumevanje in nesporazume. Prav tako bo privedlo do visoke ravni zaupanja med pacienti in izvajalci storitev zdravstvenega varstva.

| (45) | Države članice bi morale določiti obliko in število navedenih nacionalnih kontaktnih točk. Te se lahko vključijo v dejavnosti obstoječih informacijskih središč ali jih nadgradijo, pod pogojem, da je jasno navedeno, da so to tudi nacionalne kontaktne točke za čezmejno zdravstveno varstvo. Nacionalne kontaktne točke bi morale imeti ustrezne prostore, da zagotovijo informacije o glavnih vidikih čezmejnega zdravstvenega varstva in pacientom po potrebi zagotovijo praktično pomoč.
  Države članice bi morale zagotoviti, da organi, ki predstavljajo zdravstvene delavce, sodelujejo pri teh dejavnostih.
  Obstoj nacionalnih kontaktnih točk države članice ne bi smel ovirati pri vzpostavljanju drugih povezanih kontaktnih točk na regionalni ali lokalni ravni, ki odražajo specifično organizacijo njihovega sistema zdravstvenega varstva.
  Nacionalne kontaktne točke bi morale biti zmožne pacientom zagotoviti ustrezne informacije o čezmejnem zdravstvenem varstvu in jim pomagati. To ne zajema pravnega svetovanja. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale določiti obliko in število navedenih nacionalnih kontaktnih točk. Te se lahko vključijo v dejavnosti obstoječih informacijskih središč ali jih nadgradijo, pod pogojem, da je jasno navedeno, da so to tudi nacionalne kontaktne točke za čezmejno zdravstveno varstvo. Nacionalne kontaktne točke bi morale imeti ustrezne prostore, da zagotovijo informacije o glavnih vidikih čezmejnega zdravstvenega varstva in pacientom po potrebi zagotovijo praktično pomoč.
  Države članice bi morale zagotoviti, da organi, ki predstavljajo zdravstvene delavce, sodelujejo pri teh dejavnostih.
  Obstoj nacionalnih kontaktnih točk države članice ne bi smel ovirati pri vzpostavljanju drugih povezanih kontaktnih točk na regionalni ali lokalni ravni, ki odražajo specifično organizacijo njihovega sistema zdravstvenega varstva.
  Nacionalne kontaktne točke bi morale biti zmožne pacientom zagotoviti ustrezne informacije o čezmejnem zdravstvenem varstvu in jim pomagati. To ne zajema pravnega svetovanja.

| (46) | ▐ Da se zagotovi varna, visokokakovostna in učinkovita čezmejna oskrba,

  morajo sodelovati
  izvajalci, kupci in regulativni organi iz različnih držav članic na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni║. To zlasti velja za sodelovanje na obmejnih območjih, na katerih je ▐ izvajanje
  zdravstvenega varstva
  morda najučinkovitejši način organiziranja
  zdravstvenega varstva
  za lokalne prebivalce, vendar doseganje trajnostnega čezmejnega izvajanja storitev zahteva sodelovanje med zdravstvenimi sistemi različnih držav članic. Takšno sodelovanje lahko zajema skupno načrtovanje, vzajemno priznavanje ali prilagajanje postopkov ali standardov, medobratovalnost posameznih nacionalnih sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije, praktične mehanizme za zagotavljanje stalnosti oskrbe ali praktično olajševanje čezmejnega izvajanja zdravstvenega varstva s strani zdravstvenih delavcev na začasni ali priložnostni ravni. ▐ |
| --- | --- |

(46)

▐ Da se zagotovi varna, visokokakovostna in učinkovita čezmejna oskrba,

  morajo sodelovati
  izvajalci, kupci in regulativni organi iz različnih držav članic na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni║. To zlasti velja za sodelovanje na obmejnih območjih, na katerih je ▐ izvajanje
  zdravstvenega varstva
  morda najučinkovitejši način organiziranja
  zdravstvenega varstva
  za lokalne prebivalce, vendar doseganje trajnostnega čezmejnega izvajanja storitev zahteva sodelovanje med zdravstvenimi sistemi različnih držav članic. Takšno sodelovanje lahko zajema skupno načrtovanje, vzajemno priznavanje ali prilagajanje postopkov ali standardov, medobratovalnost posameznih nacionalnih sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije, praktične mehanizme za zagotavljanje stalnosti oskrbe ali praktično olajševanje čezmejnega izvajanja zdravstvenega varstva s strani zdravstvenih delavcev na začasni ali priložnostni ravni. ▐

| (47) | Komisija bi morala spodbujati sodelovanje med državami članicami na področjih, določenih v poglavju IV te direktive, v skladu s členom 152(2) Pogodbe pa lahko skupaj z državami članicami sprejme kakršno koli uporabno pobudo za olajševanje in spodbujanje takšnega sodelovanja. Posebno pozornost je treba nameniti možni uporabi Evropske skupine za ozemeljsko sodelovanje (ESOS). |
| --- | --- |

(47)

Komisija bi morala spodbujati sodelovanje med državami članicami na področjih, določenih v poglavju IV te direktive, v skladu s členom 152(2) Pogodbe pa lahko skupaj z državami članicami sprejme kakršno koli uporabno pobudo za olajševanje in spodbujanje takšnega sodelovanja. Posebno pozornost je treba nameniti možni uporabi Evropske skupine za ozemeljsko sodelovanje (ESOS).

| (48) | Kadar so medicinski izdelki odobreni znotraj pacientove države članice v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (16)

  , vključno s prihodnjima direktivama o ponarejenih zdravilih in farmakovigilanci,
  ter so predpisani v drugi državi članici za posameznega, po imenu navedenega pacienta, bi moralo biti za takšne zdravniške recepte načeloma možno, da so priznani in da se uporabljajo
  zdravniško ali v lekarnah
  v pacientovi državi članici. Odprava regulativnih in upravnih ovir za priznavanje zdravniških receptov ne posega v potrebo po ustreznem soglasju pacientovega lečečega zdravnika ali farmacevta v vsakem posameznem primeru, če je to upravičeno z zaščito zdravja ljudi in je nujno in sorazmerno za dosego navedenega cilja. Takšno priznavanje zdravniških receptov prav tako ne bi smelo posegati v odločitev države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja v zvezi z vključitvijo takšnih medicinskih izdelkov v storitve, ki jih krije sistem socialne varnosti, v katerega je vključen pacient
  , in brez poseganja v veljavnost nacionalnih pravil glede cen in plačevanja
  . Izvajanje načela priznavanja bo olajšalo sprejetje ukrepov, potrebnih za zaščito varnosti pacienta ter odpravo napačne uporabe ali zamenjave medicinskih izdelkov. |
| --- | --- |

(48)

Kadar so medicinski izdelki odobreni znotraj pacientove države članice v skladu z Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (16)

  , vključno s prihodnjima direktivama o ponarejenih zdravilih in farmakovigilanci,
  ter so predpisani v drugi državi članici za posameznega, po imenu navedenega pacienta, bi moralo biti za takšne zdravniške recepte načeloma možno, da so priznani in da se uporabljajo
  zdravniško ali v lekarnah
  v pacientovi državi članici. Odprava regulativnih in upravnih ovir za priznavanje zdravniških receptov ne posega v potrebo po ustreznem soglasju pacientovega lečečega zdravnika ali farmacevta v vsakem posameznem primeru, če je to upravičeno z zaščito zdravja ljudi in je nujno in sorazmerno za dosego navedenega cilja. Takšno priznavanje zdravniških receptov prav tako ne bi smelo posegati v odločitev države članice pacientovega zdravstvenega zavarovanja v zvezi z vključitvijo takšnih medicinskih izdelkov v storitve, ki jih krije sistem socialne varnosti, v katerega je vključen pacient
  , in brez poseganja v veljavnost nacionalnih pravil glede cen in plačevanja
  . Izvajanje načela priznavanja bo olajšalo sprejetje ukrepov, potrebnih za zaščito varnosti pacienta ter odpravo napačne uporabe ali zamenjave medicinskih izdelkov.

| (49) | Evropske referenčne mreže morajo zdravstveno varstvo zagotoviti vsem pacientom, za zdravstveno stanje katerih je potrebna posebno koncentracijo virov ali strokovnega znanja, da se zagotovi dosegljiva, visoko kakovostna in stroškovno učinkovita oskrba, ter ki bi prav tako lahko bile osrednje točke za medicinsko usposabljanje in raziskave, širjenje informacij in ocenjevanje. Mehanizem za identifikacijo in razvoj evropskih referenčnih mrež bi moral biti vzpostavljen z namenom na evropski ravni organizirati enak dostop do visoko kakovostnega skupnega strokovnega znanja na določenem medicinskem področju za vse paciente in zdravstvene delavce. |
| --- | --- |

(49)

Evropske referenčne mreže morajo zdravstveno varstvo zagotoviti vsem pacientom, za zdravstveno stanje katerih je potrebna posebno koncentracijo virov ali strokovnega znanja, da se zagotovi dosegljiva, visoko kakovostna in stroškovno učinkovita oskrba, ter ki bi prav tako lahko bile osrednje točke za medicinsko usposabljanje in raziskave, širjenje informacij in ocenjevanje. Mehanizem za identifikacijo in razvoj evropskih referenčnih mrež bi moral biti vzpostavljen z namenom na evropski ravni organizirati enak dostop do visoko kakovostnega skupnega strokovnega znanja na določenem medicinskem področju za vse paciente in zdravstvene delavce.

| (50) | Zaradi tehnološkega napredka čezmejnega zagotavljanja storitev zdravstvenega varstva prek uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije je lahko uveljavljanje nadzornih pristojnosti držav članic nejasno ter tako lahko ovira prosti pretok storitev zdravstvenega varstva in vodi do možnega dodatnega tveganja za varovanje zdravja pri takšni obliki storitve. Po vsej Skupnosti se za čezmejno izvajanje storitev zdravstvenega varstva s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije uporabljajo bistveno različne in nezdružljive oblike in standardi, ki ovirajo to obliko zagotavljanja čezmejnega zdravstvenega varstva in vodijo do možnih tveganj za varovanje zdravja. Zato je treba zagotoviti usklajevanje na teh področjih na ravni Skupnosti, in sicer s pooblastitvijo Komisije za sprejetje izvedbenih ukrepov, da se omogočita dovolj hitra vzpostavitev in posodobitev pristojnosti in standardov na navedenem področju v odziv na nenehen napredek zadevne tehnologije in tehnik. |
| --- | --- |

(50)

Zaradi tehnološkega napredka čezmejnega zagotavljanja storitev zdravstvenega varstva prek uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije je lahko uveljavljanje nadzornih pristojnosti držav članic nejasno ter tako lahko ovira prosti pretok storitev zdravstvenega varstva in vodi do možnega dodatnega tveganja za varovanje zdravja pri takšni obliki storitve. Po vsej Skupnosti se za čezmejno izvajanje storitev zdravstvenega varstva s pomočjo informacijske in komunikacijske tehnologije uporabljajo bistveno različne in nezdružljive oblike in standardi, ki ovirajo to obliko zagotavljanja čezmejnega zdravstvenega varstva in vodijo do možnih tveganj za varovanje zdravja. Zato je treba zagotoviti usklajevanje na teh področjih na ravni Skupnosti, in sicer s pooblastitvijo Komisije za sprejetje izvedbenih ukrepov, da se omogočita dovolj hitra vzpostavitev in posodobitev pristojnosti in standardov na navedenem področju v odziv na nenehen napredek zadevne tehnologije in tehnik.

| (51) | Medobratovalnost e-zdravstvenih storitev bi bilo treba izvajati ob spoštovanju nacionalnih predpisov o zagotavljanju zdravstvenih storitev, ki so bili sprejeti za zaščito pacientov, vključno z zakonodajo o internetnih lekarnah, zlasti pa z nacionalnimi prepovedmi poštnega pošiljanja medicinskih izdelkov, ki se izdajajo na recept, v skladu s sodno prakso Sodišča in Direktivo 97/7/ES z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (17). |
| --- | --- |

(51)

Medobratovalnost e-zdravstvenih storitev bi bilo treba izvajati ob spoštovanju nacionalnih predpisov o zagotavljanju zdravstvenih storitev, ki so bili sprejeti za zaščito pacientov, vključno z zakonodajo o internetnih lekarnah, zlasti pa z nacionalnimi prepovedmi poštnega pošiljanja medicinskih izdelkov, ki se izdajajo na recept, v skladu s sodno prakso Sodišča in Direktivo 97/7/ES z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (17).

| (52) | Rutinska statistika in dopolnjujoči podatki o čezmejnem zdravstvenem varstvu so potrebni za učinkovito spremljanje, načrtovanje in upravljanje zdravstvenega varstva na splošno in zlasti čezmejnega zdravstvenega varstva, njihovo pripravo pa je treba, kolikor je mogoče, vključiti v obstoječe sisteme zbiranja podatkov, da se omogočita ustrezno spremljanje in načrtovanje za upoštevanje čezmejne oskrbe, vključno z ustreznimi strukturami na ravni Skupnosti, kot so statistični sistem Skupnosti in zlasti Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (18), informacijski sistem za zdravje, vzpostavljen v okviru zdravstvenega programa, uvedenega z Odločbo št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (19), ter druge dejavnosti spremljanja, kot so na primer dejavnosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (20). |
| --- | --- |

(52)

Rutinska statistika in dopolnjujoči podatki o čezmejnem zdravstvenem varstvu so potrebni za učinkovito spremljanje, načrtovanje in upravljanje zdravstvenega varstva na splošno in zlasti čezmejnega zdravstvenega varstva, njihovo pripravo pa je treba, kolikor je mogoče, vključiti v obstoječe sisteme zbiranja podatkov, da se omogočita ustrezno spremljanje in načrtovanje za upoštevanje čezmejne oskrbe, vključno z ustreznimi strukturami na ravni Skupnosti, kot so statistični sistem Skupnosti in zlasti Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (18), informacijski sistem za zdravje, vzpostavljen v okviru zdravstvenega programa, uvedenega z Odločbo št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (19), ter druge dejavnosti spremljanja, kot so na primer dejavnosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni, ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (20).

| (53) | Stalni napredek medicine in zdravstvene tehnologije prinaša priložnosti in izzive za zdravstvene sisteme držav članic.
  Kljub temu se zaradi ocenjevanja zdravstvene tehnologije in možne omejitve dostopa do novih tehnologij, ki bi bila lahko posledica nekaterih odločitev upravnih organov, postavljajo nekatera bistvena družbena vprašanja, ki bi jih bilo treba reševati s sodelovanjem številnih akterjev ter z vzpostavitvijo modela trajnega upravljanja. Zato bi morali pri tem sodelovati pristojni organi vseh držav članic, pa tudi vsi zadevni akterji, vključno z zdravstvenimi delavci, predstavniki pacientov in industrijo. Poleg tega bi moralo to sodelovanje temeljiti na trajnostnih načelih dobrega upravljanja, kot so preglednost, odprtost, objektivnost in nepristranskost v postopkih. |
| --- | --- |

(53)

Stalni napredek medicine in zdravstvene tehnologije prinaša priložnosti in izzive za zdravstvene sisteme držav članic.
  Kljub temu se zaradi ocenjevanja zdravstvene tehnologije in možne omejitve dostopa do novih tehnologij, ki bi bila lahko posledica nekaterih odločitev upravnih organov, postavljajo nekatera bistvena družbena vprašanja, ki bi jih bilo treba reševati s sodelovanjem številnih akterjev ter z vzpostavitvijo modela trajnega upravljanja. Zato bi morali pri tem sodelovati pristojni organi vseh držav članic, pa tudi vsi zadevni akterji, vključno z zdravstvenimi delavci, predstavniki pacientov in industrijo. Poleg tega bi moralo to sodelovanje temeljiti na trajnostnih načelih dobrega upravljanja, kot so preglednost, odprtost, objektivnost in nepristranskost v postopkih.

| (54) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (21). |
| --- | --- |

(54)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (21).

| (55) | Zlasti bi bilo treba Komisiji ║ podeliti pooblastila, da
  v sodelovanju z zadevnimi strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi
  sprejme ▐ seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže ║ ter postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, ║ jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(55)

Zlasti bi bilo treba Komisiji ║ podeliti pooblastila, da
  v sodelovanju z zadevnimi strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi
  sprejme ▐ seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže ║ ter postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, ║ jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (56) | Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitve splošnega okvira za izvajanje varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva v Evropski uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker jih ║ zaradi obsega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(56)

Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitve splošnega okvira za izvajanje varnega, visoko kakovostnega in učinkovitega čezmejnega zdravstvenega varstva v Evropski uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker jih ║ zaradi obsega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (57) | Država članica zdravstvenega zavarovanja in država članica zdravljenja bi morali ob predhodnem dvostranskem sodelovanju in v posvetovanju s pacientom zagotoviti, da bosta po odobrenem zdravljenju na voljo ustrezna nadaljnja oskrba in pomoč v kateri koli od obeh držav članic in da bodo pacienti imeli dostop do jasnih informacij o možnostih in stroških nadaljnje oskrbe. V ta namen bi morale države članice sprejeti ukrepe, da zagotovijo prenos potrebnih zdravstvenih in socialnovarstvenih podatkov ob upoštevanju zaupnosti do pacienta in možnost, da se delavci v zdravstvu in socialnem varstvu v obeh državah med seboj posvetujejo in da pacientu zagotovijo najkakovostnejše zdravljenje in nadaljnjo oskrbo (vključno s socialno podporo). |
| --- | --- |

(57)

Država članica zdravstvenega zavarovanja in država članica zdravljenja bi morali ob predhodnem dvostranskem sodelovanju in v posvetovanju s pacientom zagotoviti, da bosta po odobrenem zdravljenju na voljo ustrezna nadaljnja oskrba in pomoč v kateri koli od obeh držav članic in da bodo pacienti imeli dostop do jasnih informacij o možnostih in stroških nadaljnje oskrbe. V ta namen bi morale države članice sprejeti ukrepe, da zagotovijo prenos potrebnih zdravstvenih in socialnovarstvenih podatkov ob upoštevanju zaupnosti do pacienta in možnost, da se delavci v zdravstvu in socialnem varstvu v obeh državah med seboj posvetujejo in da pacientu zagotovijo najkakovostnejše zdravljenje in nadaljnjo oskrbo (vključno s socialno podporo).

| (58) | Z omogočanjem prostega pretoka pacientov v Evropski uniji bo ta direktiva najbrž sprožila konkurenco med izvajalci storitev zdravstvenega varstva. Takšna konkurenca bo najverjetneje povečala kakovost zdravstvenega varstva za vse, nastali pa bodo tudi centri odličnosti
  – |
| --- | --- |

(58)

Z omogočanjem prostega pretoka pacientov v Evropski uniji bo ta direktiva najbrž sprožila konkurenco med izvajalci storitev zdravstvenega varstva. Takšna konkurenca bo najverjetneje povečala kakovost zdravstvenega varstva za vse, nastali pa bodo tudi centri odličnosti
  –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Cilj

Ta direktiva
  določa pravila za dostop do varnega in visokokakovostnega zdravstvenega varstva v drugi državi članici in vzpostavlja mehanizme sodelovanja na področju zdravstvenega varstva med državami članicami ter povsem upošteva nacionalne pristojnosti pri organiziranju in izvajanju zdravstvenega varstva
  .

Države članice pri uporabi te direktive upoštevajo načeli visokokakovostne oskrbe in enakosti.

Člen 2

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za izvajanje
  čezmejnega
  zdravstvenega varstva, ne glede na to, kako je organizirano, zagotovljeno in financirano oziroma ali je javno ali zasebno.
  Ne posega v veljavni okvir sodelovanja med sistemi socialne varnosti, kot je določen v Uredbi (EGS) št. 1408/71 in Uredbi (ES) št. 883/2004, ki jo je nasledila.

Ta direktiva se ne uporablja za zdravstvene storitve, ki so pretežno usmerjene v dolgoročno zdravljenje, zlasti storitve, ki se izvajajo skozi daljše časovno obdobje in katerih namen je podpora ljudem, ki potrebujejo pomoč pri opravljanju vsakodnevnih rutinskih opravil.

Ta direktiva se tudi ne uporablja za presaditve organov.

Člen 3

Razmerje do drugih določb Skupnosti

1.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v:

| (a) | Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

(a)

Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij;

| (b) | Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (22); |
| --- | --- |

(b)

Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (22);

| (c) | Direktivo 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)
   (23); |
| --- | --- |

(c)

Direktivo 95/46/ES o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)
   (23);

| (d) | Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (24) ter Direktivo 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini; |
| --- | --- |

(d)

Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (24) ter Direktivo 2001/83/ES o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini;

| (e) | Direktivo 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (25); |
| --- | --- |

(e)

Direktivo 2001/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z izvajanjem dobre klinične prakse pri kliničnem preskušanju zdravil za ljudi (25);

| (f) | Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (26); |
| --- | --- |

(f)

Direktivo 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (26);

| (g) | Direktivo ║ 2000/43/ES ║ o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost; |
| --- | --- |

(g)

Direktivo ║ 2000/43/ES ║ o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost;

| (h) | Direktivo 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi; |
| --- | --- |

(h)

Direktivo 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi;

| (i) | Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu; |
| --- | --- |

(i)

Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;

| (j) | Direktivo 2009/.../ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

(j)

Direktivo 2009/.../ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost;

| (k) | uredbe o usklajevanju sistemov socialne varnosti, zlasti člen 22 Uredbe ║ (EGS) št. 1408/71 ║ o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti║, ter Uredbo (ES) št. 883/2004 ║ o koordinaciji sistemov socialne varnosti║ ; |
| --- | --- |

(k)

uredbe o usklajevanju sistemov socialne varnosti, zlasti člen 22 Uredbe ║ (EGS) št. 1408/71 ║ o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti║, ter Uredbo (ES) št. 883/2004 ║ o koordinaciji sistemov socialne varnosti║ ;

| (l) | Uredbo (ES) 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (27)
  ; |
| --- | --- |

(l)

Uredbo (ES) 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (27)
  ;

| (m) | Direktivo 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi (28); |
| --- | --- |

(m)

Direktivo 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi (28);

| (n) | Direktivo 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic (29); |
| --- | --- |

(n)

Direktivo 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic (29);

| (o) | Direktivo Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (30), kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila. |
| --- | --- |

(o)

Direktivo Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (30), kar zadeva Komisiji podeljena izvedbena pooblastila.

2.   
  Ta direktiva ne obravnava prevzema stroškov za zdravstveno varstvo, ki so nujni iz zdravstvenih razlogov v času začasnega bivanja zavarovane osebe v drugi državi članici. Ta direktiva prav tako ne posega v pravice pacientov do odobritve nujnega zdravljenja v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni pogoji iz uredb o usklajevanju sistemov socialne varnosti, zlasti člena
  22 Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71
  in člena 20 Uredbe (ES) št. 883/2004
  .

▐

3.   Države članice uporabljajo določbe te direktive v skladu s Pogodbo.

Člen 4

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „zdravstveno varstvo“

  pomeni zdravstvene storitve in blago, na primer farmacevtski izdelki in medicinski pripomočki,
  , ki jih zagotavljajo ali predpisujejo zdravstveni delavci pacientom za oceno, ohranjanje ali obnovitev zdravstvenega stanja ali za preprečitev obolevanja,
  ne glede na način, kako
  so organizirani, zagotovljeni in financirani na nacionalni ravni oziroma ali je
  varstvo javno ali zasebno ; |
| --- | --- |

(a)

„zdravstveno varstvo“

  pomeni zdravstvene storitve in blago, na primer farmacevtski izdelki in medicinski pripomočki,
  , ki jih zagotavljajo ali predpisujejo zdravstveni delavci pacientom za oceno, ohranjanje ali obnovitev zdravstvenega stanja ali za preprečitev obolevanja,
  ne glede na način, kako
  so organizirani, zagotovljeni in financirani na nacionalni ravni oziroma ali je
  varstvo javno ali zasebno ;

| (b) | zdravstveni podatki so vse informacije v zvezi s posameznikovim fizičnim in psihičnim zdravjem ali z zagotavljanjem zdravstvenih storitev posamezniku, ki lahko vključujejo: informacije o registraciji posameznika za opravljanje zdravstvenih storitev; informacije o plačilih ali upravičenosti posameznika do zdravstvenega varstva; številko, znak ali podrobnost, dodeljeno posamezniku za njegovo edinstveno identifikacijo v zdravstvene namene; vse informacije o posamezniku, zbrane v času zagotavljanja zdravstvenih storitev posamezniku; informacije, pridobljene s testiranjem ali preiskavo dela telesa ali telesnih snovi; in identifikacijo osebe (zdravstvenega delavca) kot izvajalca storitev zdravstvenega varstva posamezniku; |
| --- | --- |

(b)

zdravstveni podatki so vse informacije v zvezi s posameznikovim fizičnim in psihičnim zdravjem ali z zagotavljanjem zdravstvenih storitev posamezniku, ki lahko vključujejo: informacije o registraciji posameznika za opravljanje zdravstvenih storitev; informacije o plačilih ali upravičenosti posameznika do zdravstvenega varstva; številko, znak ali podrobnost, dodeljeno posamezniku za njegovo edinstveno identifikacijo v zdravstvene namene; vse informacije o posamezniku, zbrane v času zagotavljanja zdravstvenih storitev posamezniku; informacije, pridobljene s testiranjem ali preiskavo dela telesa ali telesnih snovi; in identifikacijo osebe (zdravstvenega delavca) kot izvajalca storitev zdravstvenega varstva posamezniku;

| (c) | „čezmejno zdravstveno varstvo“ je zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba ▐ ;
  ▐ |
| --- | --- |

(c)

„čezmejno zdravstveno varstvo“ je zdravstveno varstvo v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba ▐ ;

▐

| (d) | „zdravstveni delavec“ je zdravnik ali medicinski tehnik, pristojen za splošno oskrbo, ali zobozdravnik ali babica ali farmacevt v smislu Direktive 2005/36/ES ali drug strokovnjak, ki izvaja dejavnosti v sektorju zdravstvenega varstva, omejene na regulirane poklice, kot je določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES
  , ali oseba, ki zakonito izvaja dejavnosti zdravstvenega varstva v državi članici zdravljenja
  ; |
| --- | --- |

(d)

„zdravstveni delavec“ je zdravnik ali medicinski tehnik, pristojen za splošno oskrbo, ali zobozdravnik ali babica ali farmacevt v smislu Direktive 2005/36/ES ali drug strokovnjak, ki izvaja dejavnosti v sektorju zdravstvenega varstva, omejene na regulirane poklice, kot je določeno v členu 3(1)(a) Direktive 2005/36/ES
  , ali oseba, ki zakonito izvaja dejavnosti zdravstvenega varstva v državi članici zdravljenja
  ;

| (e) | „izvajalec storitev zdravstvenega varstva“ je vsak zdravstveni delavec v smislu, opredeljenem v točki (d) zgoraj,
  ali pravna oseba, ki zakonito izvaja storitve zdravstvenega varstva na ozemlju države članice; |
| --- | --- |

(e)

„izvajalec storitev zdravstvenega varstva“ je vsak zdravstveni delavec v smislu, opredeljenem v točki (d) zgoraj,
  ali pravna oseba, ki zakonito izvaja storitve zdravstvenega varstva na ozemlju države članice;

| (f) | „pacient“ je vsaka fizična oseba, ki prejme ali želi prejemati storitve zdravstvenega varstva v državi članici; |
| --- | --- |

(f)

„pacient“ je vsaka fizična oseba, ki prejme ali želi prejemati storitve zdravstvenega varstva v državi članici;

| (g) | „zavarovana oseba“ pomeni ▐ osebo, ki je zavarovana v skladu z
  opredelitvijo
  iz ▐ člena 1(c) Uredbe (ES) št. 883/2004
  ali kot je opredeljeno v pogojih iz politike sistemov zasebnega zdravstvenega zavarovanja
  ; |
| --- | --- |

(g)

„zavarovana oseba“ pomeni ▐ osebo, ki je zavarovana v skladu z
  opredelitvijo
  iz ▐ člena 1(c) Uredbe (ES) št. 883/2004
  ali kot je opredeljeno v pogojih iz politike sistemov zasebnega zdravstvenega zavarovanja
  ;

| (h) | „država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja“ pomeni držav članico, v kateri je pacient zavarovana oseba
  , ali država članica, v kateri ima pacient stalno prebivališče, če to ni ista država.


  Kadar je zaradi uporabe Uredbe (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (ES) št. 883/2004 organ zdravstvenega zavarovanja v državi članici, kjer ima pacient stalno prebivališče, odgovoren za zagotavljanje ugodnosti v skladu z zakonodajo te države, se ta država za namene te direktive šteje za državo pacientovega zdravstvenega zavarovanja; |
| --- | --- |

(h)

„država članica pacientovega zdravstvenega zavarovanja“ pomeni držav članico, v kateri je pacient zavarovana oseba
  , ali država članica, v kateri ima pacient stalno prebivališče, če to ni ista država.

| (i) | „država članica zdravljenja“ je država članica, na ozemlju katere se dejansko izvaja čezmejno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

(i)

„država članica zdravljenja“ je država članica, na ozemlju katere se dejansko izvaja čezmejno zdravstveno varstvo;

| (j) | „medicinski pripomoček“ pomeni medicinski pripomoček, kot je opredeljen v Direktivi Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (31), Direktivi Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (32) ali Direktivi 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (33); |
| --- | --- |

(j)

„medicinski pripomoček“ pomeni medicinski pripomoček, kot je opredeljen v Direktivi Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (31), Direktivi Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (32) ali Direktivi 98/79/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih (33);

| (k) | „blago, ki se uporablja v zdravstvenem varstvu“ pomeni blago, ki se uporablja za ohranjanje ali izboljšanje zdravja ljudi, na primer medicinski pripomočki ali zdravila; |
| --- | --- |

(k)

„blago, ki se uporablja v zdravstvenem varstvu“ pomeni blago, ki se uporablja za ohranjanje ali izboljšanje zdravja ljudi, na primer medicinski pripomočki ali zdravila;

| (l) | „medicinski izdelek“ je medicinski izdelek, kot je opredeljen v Direktivi 2001/83/ES; |
| --- | --- |

(l)

„medicinski izdelek“ je medicinski izdelek, kot je opredeljen v Direktivi 2001/83/ES;

| (m) | „zdravniški recept“ je zdravniški recept, kot je opredeljen v Direktivi 2001/83/ES, vključno z zdravniškimi recepti, ki so izdani in se prenašajo elektronsko (e-zdravniški recepti); |
| --- | --- |

(m)

„zdravniški recept“ je zdravniški recept, kot je opredeljen v Direktivi 2001/83/ES, vključno z zdravniškimi recepti, ki so izdani in se prenašajo elektronsko (e-zdravniški recepti);

| (n) | „zdravstvena tehnologija“ pomeni medicinski izdelek ali medicinski pripomoček ali medicinski ali kirurški postopek ter ukrepi za preprečevanje bolezni, diagnosticiranje ali zdravljenje, ki se uporabljajo v zdravstvenem varstvu; |
| --- | --- |

(n)

„zdravstvena tehnologija“ pomeni medicinski izdelek ali medicinski pripomoček ali medicinski ali kirurški postopek ter ukrepi za preprečevanje bolezni, diagnosticiranje ali zdravljenje, ki se uporabljajo v zdravstvenem varstvu;

| (o) | „škoda“

  je v čezmejnem zdravstvenem varstvu opredeljena s sklicevanjem na obstoječi pravni okvir države članice zdravljenja; razumevanje tega pojma se lahko med državami članicami razlikuje
  ; |
| --- | --- |

(o)

„škoda“

  je v čezmejnem zdravstvenem varstvu opredeljena s sklicevanjem na obstoječi pravni okvir države članice zdravljenja; razumevanje tega pojma se lahko med državami članicami razlikuje
  ;

| (p) | „pacientova zdravstvena kartoteka“ ali „zdravstvena anamneza“ pomeni vsak dokument s kakršnimi koli podatki, ocenami ali informacijami o pacientovem stanju in razvoju njegovega zdravstvenega stanja v procesu oskrbe
  . |
| --- | --- |

(p)

„pacientova zdravstvena kartoteka“ ali „zdravstvena anamneza“ pomeni vsak dokument s kakršnimi koli podatki, ocenami ali informacijami o pacientovem stanju in razvoju njegovega zdravstvenega stanja v procesu oskrbe
  .

POGLAVJE II

ORGANI DRŽAV ČLANIC, PRISTOJNI ZA USKLADITEV S SKUPNIMI NAČELI ZA ZDRAVSTVENO VARSTVO

Člen 5

Pristojnosti organov države članice zdravljenja

1.   Država članica zdravljenja je pristojna za organizacijo in izvajanje zdravstvenega varstva. V okviru tega in ob upoštevanju načel univerzalnosti, dostopa do oskrbe dobre kakovosti, enakosti in solidarnosti, opredelijo jasne standarde kakovosti ▐ za zdravstveno varstvo na njihovem ozemlju ter zagotovijo
  skladnost z veljavno zakonodajo EU o varnostnih standardih in
  :

| (a) | da se takšna storitev zdravstvenega varstva zagotovi v skladu z zakonodajo države članice zdravljenja, kadar se zdravstveno varstvo izvaja v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba
  ; |
| --- | --- |

(a)

da se takšna storitev zdravstvenega varstva zagotovi v skladu z zakonodajo države članice zdravljenja, kadar se zdravstveno varstvo izvaja v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba
  ;

| (b) | da se zdravstveno varstvo iz točke (a) zagotovi v skladu s standardi in smernicami o kakovosti, ki jih določi država članica zdravljenja
  ; |
| --- | --- |

(b)

da se zdravstveno varstvo iz točke (a) zagotovi v skladu s standardi in smernicami o kakovosti, ki jih določi država članica zdravljenja
  ;

| (c) | da pacienti in izvajalci storitev zdravstvenega varstva iz drugih držav članic od nacionalne kontaktne točke države članice zdravljenja dobijo, tudi po elektronski poti, informacije o standardih in smernicah kakovosti, med drugim o predpisih o nadzoru, kakovosti in varnosti, možnostih zdravljenja, cenah, rezultatih zagotovljenega zdravstvenega varstva, dostopnosti za invalide ter podatke o registracijskem statusu izvajalca storitev zdravstvenega varstva, njegovem zavarovanju ali drugih načinih za osebno ali kolektivno zaščito v zvezi z njihovo poklicno odgovornostjo; |
| --- | --- |

(c)

da pacienti in izvajalci storitev zdravstvenega varstva iz drugih držav članic od nacionalne kontaktne točke države članice zdravljenja dobijo, tudi po elektronski poti, informacije o standardih in smernicah kakovosti, med drugim o predpisih o nadzoru, kakovosti in varnosti, možnostih zdravljenja, cenah, rezultatih zagotovljenega zdravstvenega varstva, dostopnosti za invalide ter podatke o registracijskem statusu izvajalca storitev zdravstvenega varstva, njegovem zavarovanju ali drugih načinih za osebno ali kolektivno zaščito v zvezi z njihovo poklicno odgovornostjo;

| (d) | da izvajalci storitev zdravstvenega varstva zagotovijo vse pomembne informacije, tako da lahko pacienti sprejemajo utemeljene odločitve ▐ ; |
| --- | --- |

(d)

da izvajalci storitev zdravstvenega varstva zagotovijo vse pomembne informacije, tako da lahko pacienti sprejemajo utemeljene odločitve ▐ ;

| (e) | da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in
  pravico do uveljavljanja odškodnine, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu
  , ter da so vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev pravnih sredstev
  ; |
| --- | --- |

(e)

da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in
  pravico do uveljavljanja odškodnine, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu
  , ter da so vzpostavljeni mehanizmi za zagotovitev pravnih sredstev
  ;

| (f) | da so za zdravljenje na njihovem ozemlju vzpostavljeni sistemi zavarovanja poklicne odgovornosti ali jamstva ali podobne ureditve, ki ▐ ustrezajo naravi in obsegu tveganja; |
| --- | --- |

(f)

da so za zdravljenje na njihovem ozemlju vzpostavljeni sistemi zavarovanja poklicne odgovornosti ali jamstva ali podobne ureditve, ki ▐ ustrezajo naravi in obsegu tveganja;

| (g) | da je temeljna pravica do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov zaščitena v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES; |
| --- | --- |

(g)

da je temeljna pravica do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov zaščitena v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES;

| (h) | pacientom iz drugih držav članic je zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred
  neposredno ali posredno
  diskriminacijo
  na podlagi rasnega ali etničnega izvora, spola, religije ali vere, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti
  , zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in veljavno zakonodajo države članice zdravljenja ; |
| --- | --- |

(h)

pacientom iz drugih držav članic je zagotovljeno enako zdravljenje kot državljanom države članice zdravljenja, vključno z zaščito pred
  neposredno ali posredno
  diskriminacijo
  na podlagi rasnega ali etničnega izvora, spola, religije ali vere, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti
  , zagotovljeno v skladu z zakonodajo Skupnosti in veljavno zakonodajo države članice zdravljenja ;

| (i) | da imajo pacienti, ki se zdravijo, pravico do zdravstvenega kartona v pisni ali elektronski obliki in do posvetovanja z zdravnikom o nadaljevanju zdravljenja. |
| --- | --- |

(i)

da imajo pacienti, ki se zdravijo, pravico do zdravstvenega kartona v pisni ali elektronski obliki in do posvetovanja z zdravnikom o nadaljevanju zdravljenja.

2.
     
  Javni organi v državi članici zdravljenja redno spremljajo dostopnost, kakovost in finančno stanje svojih sistemov zdravstvenega varstva na podlagi podatkov, zbranih po členu 21.

3.
     
  Države članice zdravstvenega zavarovanja in države članice zdravljenja za kar največjo varnost pacientov zagotovijo:

| (a) | da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in da imajo zagotovljena pravna sredstva in odškodnino, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu; |
| --- | --- |

(a)

da imajo pacienti možnost vložiti pritožbo in da imajo zagotovljena pravna sredstva in odškodnino, kadar utrpijo škodo, nastalo pri zdravstvenem varstvu;

| (b) | da so standardi kakovosti in varnosti objavljeni v jeziku in obliki, ki sta državljanom jasna in razumljiva; |
| --- | --- |

(b)

da so standardi kakovosti in varnosti objavljeni v jeziku in obliki, ki sta državljanom jasna in razumljiva;

| (c) | da imajo pacienti pravico do stalne oskrbe, zlasti s posredovanjem potrebnih zdravstvenih podatkov, ki jih zadevajo, ob ustreznem upoštevanju določb iz točke (g) odstavka 1 ter v skladu s členom 15, pacienti, ki so se zdravili, pa pravico do zdravstvenega kartona v pisni ali elektronski obliki s podatki o zdravljenju in vsemi zdravniškimi priporočili za nadaljnje zdravljenje; |
| --- | --- |

(c)

da imajo pacienti pravico do stalne oskrbe, zlasti s posredovanjem potrebnih zdravstvenih podatkov, ki jih zadevajo, ob ustreznem upoštevanju določb iz točke (g) odstavka 1 ter v skladu s členom 15, pacienti, ki so se zdravili, pa pravico do zdravstvenega kartona v pisni ali elektronski obliki s podatki o zdravljenju in vsemi zdravniškimi priporočili za nadaljnje zdravljenje;

| (d) | da država članica zdravstvenega zavarovanja v primeru zapletov, nastalih med izvajanjem zdravstvenega varstva v tujini, ali kadar je potrebno posebno zdravniško spremljanje, zagotovi enako zdravstveno varstvo, kot je predvideno na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(d)

da država članica zdravstvenega zavarovanja v primeru zapletov, nastalih med izvajanjem zdravstvenega varstva v tujini, ali kadar je potrebno posebno zdravniško spremljanje, zagotovi enako zdravstveno varstvo, kot je predvideno na njenem ozemlju;

| (e) | da se med seboj takoj in proaktivno obveščajo med seboj o izvajalcih zdravstvenega varstva ali zdravstvenih delavcih, če je proti njihovi registraciji ali pravici do zagotavljanja storitev vložen ureditveni ukrep. |
| --- | --- |

(e)

da se med seboj takoj in proaktivno obveščajo med seboj o izvajalcih zdravstvenega varstva ali zdravstvenih delavcih, če je proti njihovi registraciji ali pravici do zagotavljanja storitev vložen ureditveni ukrep.

4.
     
  Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 22(2) sprejme ukrepe, potrebne za doseganje enotne ravni varstva zdravstvenih podatkov na nacionalni ravni, ob upoštevanju obstoječih tehničnih standardov na tem področju.

▐

5.   Če je treba olajšati izvajanje čezmejnega zdravstvenega varstva in ob obravnavanju visoke ravni varovanja zdravja kot osnove
  lahko
  Komisija v sodelovanju z državami članicami oblikuje smernice, da olajša izvajanje iz odstavka 1.

6.
     
  Za namene tega člena države članice vzpostavijo pregleden mehanizem za izračun stroškov, ki jih je treba zaračunati za opravljeno zdravstveno varstvo. Ta mehanizem za izračun temelji na objektivnih, nediskriminatornih in vnaprej znanih merilih in se v primeru, da ima država članica zdravljenja decentraliziran sistem zdravstvenega varstva, uporablja na ustrezni upravni ravni.

7.
     
  Ker je predvsem za paciente zelo pomembno varovanje kakovosti in varnosti čezmejne oskrbe, je treba med organizacije, ki sodelujejo pri oblikovanju standardov in smernic iz odstavkov 1 in 5, vključiti vsaj organizacije pacientov (zlasti čezmejne).

POGLAVJE III

ČEZMEJNO ZDRAVSTVENO VARSTVO

Člen 6

Pristojnosti organov države članice zdravstvenega zavarovanja

1.   V skladu z določbami te direktive, zlasti členov 7, 8 in 9, država članica ║ zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da se zavarovani osebi, ki potuje v drugo državo članico z namenom prejemati zdravstveno varstvo ali poiskati zdravstveno varstvo v drugi državi članici, ne prepreči prejemanje zdravstvenega varstva v drugi državi članici, v kateri je zadevno zdravljenje med ugodnostmi, zagotovljenimi z zakonodajo
  , upravnimi predpisi, smernicami ter kodeksi ravnanja v zdravstvenih poklicih
  države članice ║ zdravstvenega zavarovanja in do katerih je zavarovana oseba upravičena. Država članica ║ zdravstvenega zavarovanja
  , brez poseganja v Uredbo (EGS) št. 1408/71 in od datuma začetka uporabe tudi v Uredbo (ES) št. 883/2004, državi članici zdravljenja ali
  zavarovani osebi povrne stroške, ki bi bili plačani iz obveznega sistema socialne varnosti za
  enako učinkovito
  zdravstveno varstvo na njenem ozemlju.
  Če država članica zdravstvenega zavarovanja zavrne povračilo stroškov tovrstnega zdravljenja, svojo odločitev strokovno utemelji.
  V vsakem primeru država članica ║ zdravstvenega zavarovanja določi, katere storitve zdravstvenega varstva so plačane ne glede na kraj izvajanja.

Pacienti z redkimi boleznimi bi morali imeti pravico dostopa do zdravstvenega varstva v drugi državi članici, četudi zadevno zdravljenje ni med storitvami, ki jih zagotavlja zakonodaja države članice zdravstvenega zavarovanja.

2.   Stroške za zdravstveno varstvo v drugi državi članici povrne
  ali neposredno plača
  država članica ║ zdravstvenega zavarovanja v skladu z določbami te direktive do višine stroškov, ki bi bili prevzeti
  za enako zdravstveno stanje po enakih pogojih, kot so določeni v odstavku 1,
  v državi članici ║ zdravstvenega zavarovanja, ne da bi bili preseženi dejanski stroški za prejeto zdravstveno varstvo.
  Države članice se lahko odločijo, da krijejo druge, s tem povezane stroške, kot so stroški terapevtskega zdravljenja in nastanitve ter potni stroški.

3.
     
  Dodatne stroške, ki lahko nastanejo zaradi ene ali večplastne invalidnosti, kadar zdravstveno varstvo v drugi državi članici prejme invalidna oseba, povrne država članica zdravstvenega zavarovanja v skladu z nacionalno zakonodajo in pod pogojem, da za te stroške obstaja zadostna dokumentacija.

4.   Država članica ║ zdravstvenega zavarovanja lahko za pacienta, ki išče zdravstveno varstvo v drugi državi članici, uvede enake pogoje, merila o izpolnjevanju pogojev ter regulativne in upravne formalnosti
  , zahtevanih na lokalni, nacionalni ali regionalni ravni,
  za prejemanje zdravstvenega varstva ter
  prevzem
  stroškov za zdravstveno varstvo, ki bi jih uvedla za
  to
  zdravstveno varstvo na svojem ozemlju, v kolikor niso diskriminatorni in ne ovirajo prostega pretoka
  pacientov in blaga, na primer farmacevtskih izdelkov in medicinskih pripomočkov, in če so znani vnaprej. To lahko vključuje zahtevo, da zdravstveni delavec ali upravno osebje zdravstvenega varstva, ki izvaja storitve za obvezni sistem socialne varnosti države članice zdravstvenega zavarovanja, oceni zavarovano osebo zaradi uporabe teh pogojev, meril ali formalnosti, če je tovrstna ocena potrebna tudi za dostop do storitev v državi članici zdravstvenega zavarovanja
  .

5.   
  Za namene tega člena imajo države članice
  pregleden
  mehanizem za izračun stroškov, ki jih
  mora prevzeti obvezni sistem
  socialne varnosti
  ali drug obvezni javni sistem
  za zdravstveno varstvo v drugi državi članici. Ta mehanizem temelji na objektivnih, nediskriminatornih, vnaprej znanih merilih, stroški, povrnjeni v skladu s tem mehanizmom, pa niso manjši od zneska, ki bi bil prevzet za
  to
  zdravstveno varstvo na ozemlju države članice ║ zdravstvenega zavarovanja.
  Če ima država članica zdravstvenega zavarovanja decentraliziran sistem zdravstvenega varstva, se mehanizem uporablja na ustrezni upravni ravni.

6.   Pacientom, ki ▐ prejemajo zdravstveno varstvo
  v državi članici, ki ni država članica zdravstvenega zavarovanja,
  ali iščejo zdravstveno varstvo v drugi državi članici, se zagotovi dostop do njihovih zdravstvenih kartotek v skladu z nacionalnimi ukrepi o izvajanju določb Skupnosti o varstvu osebnih podatkov, zlasti direktiv 95/46/ES in 2002/58/ES.
  Če so zdravstvene kartoteke v elektronski obliki, imajo pacienti zagotovljeno pravico do kopij teh kartotek ali dostop do njih na daljavo. Podatki se prenesejo le ob izrecnem pisnem dovoljenju pacienta ali njegovih sorodnikov.

7.
     
  Določbe iz tega poglavja ne vplivajo na sklepanje čezmejnih pogodbenih sporazumov za načrtovano zdravstveno varstvo.

Člen 7

Nebolnišnična oskrba

Država članica ║ zdravstvenega zavarovanja ne povrne stroškov za nebolnišnično oskrbo
  ali nakup blaga, ki se uporablja v zdravstvenem varstvu,
  v drugi državi članici, za katero je potrebna predhodna odobritev, kadar so stroški navedene oskrbe, če
  bi se izvajala
  na njenem ozemlju,
  ali navedenega blaga, če bi bilo kupljeno na njenem ozemlju,
  plačani iz njenega sistema socialne varnosti.

Člen 8

Bolnišnična ▐ oskrba

1.   Za namene povrnitve stroškov zdravstvenega varstva v drugi državi članici v skladu s to direktivo
  se opredelitev bolnišnične oskrbe, kakor je opredeljena v državi članici zdravstvenega zavarovanja, omeji na
  :

| (a) | storitev zdravstvenega varstva, ki zahteva prenočitev zadevnega pacienta vsaj za eno noč;
  ali |
| --- | --- |

(a)

storitev zdravstvenega varstva, ki zahteva prenočitev zadevnega pacienta vsaj za eno noč;
  ali

| (b) | visokospecializirano
  storitev zdravstvenega varstva
  , ki lahko zahteva uporabo zelo drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme; ali |
| --- | --- |

(b)

visokospecializirano
  storitev zdravstvenega varstva
  , ki lahko zahteva uporabo zelo drage medicinske infrastrukture ali medicinske opreme; ali

| (c) | zdravstveno varstvo, ki predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce. |
| --- | --- |

(c)

zdravstveno varstvo, ki predstavlja posebno tveganje za pacienta ali prebivalce.

▐

2.   Država članica ║ zdravstvenega zavarovanja lahko uvede sistem predhodne odobritve za povračilo stroškov iz njihovega sistema socialne varnosti za bolnišnično oskrbo, ki se izvaja v drugi državi članici, kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | če se storitev zdravstvenega varstva izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz sistema socialne varnosti države članice, in |
| --- | --- |

(a)

če se storitev zdravstvenega varstva izvaja na njenem ozemlju, se stroški krijejo iz sistema socialne varnosti države članice, in

| (b) | odsotnost predhodne odobritve bi lahko
  resno ogrozila ali bi verjetno ogrozila:








  (i) | finančno ravnotežje sistema socialne varnosti države članice ; in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odsotnost predhodne odobritve bi lahko
  resno ogrozila ali bi verjetno ogrozila:

(i)

finančno ravnotežje sistema socialne varnosti države članice ; in/ali

| (ii) | načrtovanje in racionaliziranje, ki se izvajata v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice. |
| --- | --- |

(ii)

načrtovanje in racionaliziranje, ki se izvajata v sektorju bolnišnic v izogib preobremenjenosti bolnišnic, neuravnoteženosti zagotavljanja bolnišnične oskrbe ter logistični in finančni izgubi, vzdrževanje vsem dostopne uravnotežene zdravniške in bolnišnične storitve ali vzdrževanje zmogljivosti zdravljenja ali zdravniških kompetenc na ozemlju zadevne države članice.

Ta sistem ne posega v Uredbo (EGS) št. 1408/71 in Uredbo (ES) št. 883/2004 od dneva začetka njene uporabe.

3.   Sistem predhodne odobritve
  velja brez poseganja v člen 3(2) in
  je omejen na tisto, kar je nujno in sorazmerno
  , temelji na jasnih in preglednih merilih
  , ter ni sredstvo za samovoljno diskriminacijo
  ali ovira za prosti pretok oseb
  .

4.
     
  Če je bil vložen in odobren zahtevek za predhodno odobritev, država članica zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da pacient vnaprej plača le stroške, ki bi jih moral plačati tudi, če bi prejel oskrbo v matičnem zdravstvenem sistemu. Države članice si prizadevajo za neposreden prenos sredstev med zdravstvenimi blagajnami in izvajalci zdravstvenega varstva za vse druge stroške.

5.
     
  Sistemi za vložitev zahtevka predhodne odobritve morajo biti na voljo na lokalni/regionalni ravni ter biti dostopni pacientom in pregledni. Pravila za vložitev zahtevka in zavrnitev predhodne odobritve morajo biti znana pred vložitvijo zahtevka, da so lahko zahtevki izvedeni na pošten in pregleden način.

6.
     
  Pacienti, ki iščejo zdravstveno varstvo v drugi državi članici, imajo zagotovljeno pravico, da vložijo zahtevek za predhodno odobritev v državi članici svojega zdravstvenega zavarovanja.

7.   Država članica zdravstvenega zavarovanja javnosti omogoči dostop do vseh pomembnih informacij o sistemih predhodne odobritve, uvedenih v skladu z določbami iz odstavka 3
  , vključno s prizivnimi postopki v primeru neodobritve
  .

8.
     
  Glede zahtevka za odobritev, ki ga vloži zavarovana oseba za zdravstveno varstvo v drugi državi članici, država članica zdravstvenega zavarovanja preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (ES) št. 883/2004, in v tem primeru odobri predhodno odobritev v skladu z navedeno uredbo.

9.
     
  Za paciente z redkimi boleznimi predhodna odobritev ni potrebna.

Člen 9

Postopkovna jamstva v zvezi z uporabo zdravstvenega varstva v drugi državi članici

1.   Država članica ║ zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da upravni postopki glede
  čezmejnega
  zdravstvenega varstva ▐ v zvezi s kakršno koli predhodno odobritvijo iz člena 8 (2), povračilo stroškov za zdravstveno varstvo v drugi državi članici ter drugi pogoji in formalnosti iz člena 6 (4) temeljijo na objektivnih, nediskriminatornih merilih, ki so objavljena vnaprej ter so nujna in sorazmerna za dosego ciljev. V vsakem primeru pa se v skladu z uredbami o usklajevanju sistemov socialne varnosti, navedenimi v členu 3(1) te direktive, zahtevek zavarovani osebi vedno odobri, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 22(1) in člena 22(2) Uredbe (EGS) št. 1408/71.

2.   Vsakršen tak postopkovni sistem je dostopen na enostaven način in zagotavlja, da so zahtevki obravnavani objektivno in nepristransko v
  razumnih
  rokih, ki jih države članice vnaprej določijo in objavijo.

▐

3.
     
  Država članica zdravstvenega zavarovanja zagotovi, da morajo pacienti, ki so pridobili predhodno odobritev za čezmejno zdravstveno varstvo, plačati vnaprejšnja ali dodatna plačila sistemom zdravstvenega varstva in/ali izvajalcem v državi članici zdravljenja samo v enakem obsegu, kot bi jih morali v državi članici zdravstvenega zavarovanja.

4.   Države članice pri določanju rokov, v katerih je treba obravnavati zahtevke za čezmejno zdravstveno varstvo ter pri pregledu teh zahtevkov
  upoštevajo:

| (a) | specifično zdravstveno stanje, |
| --- | --- |

(a)

specifično zdravstveno stanje,

| (b) | posamezne okoliščine, |
| --- | --- |

(b)

posamezne okoliščine,

| (c) | pacientovo raven bolečine, |
| --- | --- |

(c)

pacientovo raven bolečine,

| (d) | vrsto pacientove invalidnosti in |
| --- | --- |

(d)

vrsto pacientove invalidnosti in

| (e) | pacientovo zmožnost izvajanja njegove poklicne dejavnosti. |
| --- | --- |

(e)

pacientovo zmožnost izvajanja njegove poklicne dejavnosti.

5.
     
  Sistemi za vložitev zahtevka za predhodno odobritev so na voljo na ustrezni ravni upravljanja zdravstvenih storitev v državi članici ter dostopni pacientom in pregledni. Pravila za vložitev zahtevka in zavrnitev predhodne odobritve morajo biti znana pred vložitvijo zahtevka, da so lahko zahtevki izvedeni na pošten in pregleden način.

6.   Države članice zagotovijo, da je za vsako upravno
  ali zdravstveno
  odločitev v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom potreben upravni
  ali zdravstveni pregled (za vsak primer posebej)
  pregled in da jo je mogoče spodbijati v okviru sodnega postopka, ki vključuje zagotovitev začasnih ukrepov.

7.
     
  Komisija dve leti po začetku veljavnosti te direktive izvede študijo izvedljivosti za vzpostavitev klirinške hiše, da bo v skladu s to direktivo omogočila povračilo stroškov čez mejo, med sistemi zdravstvenega varstva in valutnimi območji, ter o tem poroča Parlamentu in Svetu in po potrebi vloži zakonodajni predlog.

Člen 10

Predhodno obvestilo

Države članice lahko pacientom ponudijo prostovoljni sistem predhodnega obvestila, kjer pacient ob obvestilu prejme pisno izjavo o najvišjem znesku za povračilo stroškov. Ta izjava se potem lahko predloži bolnišnici, ki naj bi izvajala zdravljenje, država članica zdravstvenega zavarovanja pa nato neposredno povrne stroške zdravljenja.

Člen 11

Evropski varuh pravic pacientov

Komisija v 18 mesecih po začetku veljavnosti te direktive predstavi predlog za ustanovitev funkcije Evropskega varuha pravic pacientov. Ta bo preučeval in po potrebi posredoval v zvezi s pritožbami pacientov glede predhodne odobritve, povračila stroškov ali škode. Nanj se pacienti lahko obrnejo šele, ko bodo izčrpane vse druge možnosti pritožbe v ustrezni državi članici.

Člen 12

Informacije za paciente v zvezi z uporabo zdravstvenega varstva v drugi državi članici

1.   Država članica ║ zdravstvenega zavarovanja zagotovi uvedbo
  lahko dostopnih
  mehanizmov, ki pacientu na zahtevo
  , tudi prek elektronskih medijev, takoj
  zagotovijo informacije o prejemanju zdravstvenega varstva v drugi državi članici ,

  pa tudi informacije o pacientovih pravicah, postopkih za uveljavljanje teh pravic in sistemih za pritožbe in pravna sredstva, če so pacientu te pravice odvzete,
  ter določila in pogoje, ki se uporabljajo, med drugim, v primeru škode, nastale kot posledica zdravstvenega varstva v drugi državi članici.
  Te informacije so objavljene tudi v oblikah, dostopnih invalidnimi osebam. Države članice se posvetujejo z zainteresiranimi stranmi, tudi z organizacijami pacientov, da se zagotovi jasnost in dostopnost informacij. V informacijah o čezmejnem zdravstvenem varstvu je treba jasno razlikovati med pravicami, ki jih pacienti uživajo na podlagi te direktive, in pravicami, ki izhajajo iz predpisov o usklajevanju sistemov socialne varnosti iz člena 3(1)(k).

▐
  2.
     
  Poleg informacij iz odstavka 1 bodo informacije o zdravstvenih delavcih in izvajalcih zdravstvenih storitev preprosto dostopne po elektronski poti, kar zagotovijo države članice, v katerih so zdravstveni delavci in izvajalci zdravstvenega varstva registrirani, in vsebujejo ime, registrsko številko, naslov prakse zdravstvenega delavca in morebitne omejitve njegove prakse.

▐

Člen 13

Pravila, ki se uporabljajo za zdravstveno varstvo v drugi državi članici

1.   Kadar se zdravstveno varstvo izvaja v državi članici, ki ni tista država, v kateri je pacient zavarovana oseba, ▐ se takšna storitev zdravstvenega varstva zagotovi v okviru zakonodaje države članice zdravljenja v skladu s členom 5.

2.   Ta člen se ne uporablja v zvezi s priznavanjem poklicnih kvalifikacij.

Člen 14

Nacionalne kontaktne službe za čezmejno zdravstveno varstvo

1.   Države članice določijo nacionalne kontaktne točke za čezmejno zdravstveno varstvo ter Komisiji sporočijo njihova imena in kontaktne podatke.
  Države članice zagotovijo, da so v te nacionalne kontaktne točke vključene organizacije pacientov, skladi zdravstvenega zavarovanja in izvajalci zdravstvenega varstva. Nacionalne kontaktne točke se vzpostavijo na učinkovit in pregleden način.

Informacijo o obstoju nacionalnih kontaktnih točk je treba razširiti po vseh državah članicah, da bodo pacienti zlahka dostopali do njih.

2.
     
  Nacionalne kontaktne točke za čezmejno zdravstveno varstvo se lahko vključijo tudi v obstoječe informacijske centre držav članic.

3.   Nacionalna kontaktna točka v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja ▐ pacientom
  in zdravstvenim delavcem
  zagotavlja in posreduje informacije,
  po potrebi na spletni strani, o zdravstvenem varstvu v drugi državi članici ter veljavnih pravilih in pogojih za to,
  zlasti informacije o ▐ pravicah
  pacientov
  v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom,
  kot določa člen 6. Nacionalne kontaktne točke pomagajo pacientom zaščititi njihove pravice ter poiskati ustrezno pravno sredstvo v primeru škode, nastale pri zdravstvenem varstvu v drugi državi članici.

4.
     
  Nacionalna kontaktna točka države članice zdravljenja pacientom priskrbi informacije, po potrebi na spletni strani, o vprašanjih iz člena 5(1)(c) in varstvu osebnih podatkov, stopnji dostopnosti zdravstvenih ustanov za invalidne osebe, postopkih za pritožbe in pravnih sredstvih, ki so v državi članici zdravljenja na voljo. Zlasti obvešča paciente
  , po potrebi pa tudi zdravstvene delavce, o tem, kako je urejeno delovanje zdravstvenih delavcev in izvajalcev storitev ter kako se lahko uvedejo ureditveni ukrepi,
  o razpoložljivih možnostih za reševanje kakršnih koli sporov
  in
  pomagajo opredeliti ustrezni sistem izvensodne poravnave za posamezni primer ▐ .

5.
     
  Nacionalna kontaktna točka v državi članici tesno sodeluje z drugimi pristojnimi organi, nacionalnimi kontaktnimi točkami v drugih državah članicah, organizacijami pacientov ter Komisijo.

6.
     
  Nacionalna kontaktna točka priskrbi informacije iz odstavkov 2 in 3 v oblikah, dostopnih invalidom.

7.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 22(2) sprejme:

| (a) | ukrepe, potrebne za upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih služb iz tega člena; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, potrebne za upravljanje mreže nacionalnih kontaktnih služb iz tega člena;

| (b) | naravo in vrsto podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo v okviru mreže; |
| --- | --- |

(b)

naravo in vrsto podatkov, ki se zbirajo in izmenjujejo v okviru mreže;

| (c) | smernice o informacijah za paciente, določene v odstavkih 2 in 3 tega člena. |
| --- | --- |

(c)

smernice o informacijah za paciente, določene v odstavkih 2 in 3 tega člena.

POGLAVJE IV

SODELOVANJE NA PODROČJU ZDRAVSTVENEGA VARSTVA

Člen 15

Obveznost sodelovanja

1.   Države članice zagotovijo toliko vzajemne pomoči, kot je potrebna za izvajanje te direktive.

2.   Države članice olajšujejo sodelovanje pri izvajanju čezmejnega zdravstvenega varstva na regionalni in lokalni ravni ter prek informacijske in komunikacijske tehnologije, izvajanje začasnega ali priložnostnega čezmejnega zdravstvenega varstva in drugih oblik čezmejnega sodelovanja.

3.
     
  Države članice, zlasti sosednje države, lahko sklepajo medsebojne sporazume o nadaljevanju ali morebitnem nadaljnjem razvoju dogovorov o sodelovanju.

4.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi drugih držav članic vpogled v register izvajalcev storitev zdravstvenega varstva.

5.
     
  Države članice nemudoma in proaktivno izmenjujejo informacije o ugotovitvah disciplinskih in kazenskih postopkov proti izvajalcem storitev zdravstvenega varstva, če vplivajo na njihovo registracijo ali pravico opravljanja storitev.

Člen 16

Priznavanje zdravniških receptov, izdanih v drugi državi članici

1.   Če je medicinski izdelek odobren za trženje na ozemlju držav članic v skladu s členom 6(1) Direktive 2001/83/ES, države članice zagotovijo, da se zdravniški recepti
  za ta medicinski izdelek
  , ki jih izda pristojna oseba v drugi državi članici za imenovanega pacienta, lahko uporabljajo na njihovem ozemlju in da so omejitve priznavanja posameznih zdravniških receptov prepovedane, razen če:

| (a) | so omejene na tisto, kar je nujno in sorazmerno za varovanje zdravja ljudi, in so nediskriminatorne, ali |
| --- | --- |

(a)

so omejene na tisto, kar je nujno in sorazmerno za varovanje zdravja ljudi, in so nediskriminatorne, ali

| (b) | temeljijo na legitimnih in utemeljenih dvomih o verodostojnosti ali vsebini posameznega zdravniškega recepta
  ali o statusu osebe, ki ga je predpisala
  . |
| --- | --- |

(b)

temeljijo na legitimnih in utemeljenih dvomih o verodostojnosti ali vsebini posameznega zdravniškega recepta
  ali o statusu osebe, ki ga je predpisala
  .

Priznavanje tega recepta ne vpliva na:

| (i) | nacionalna pravila o predpisovanju in izdaji na recept, vključno z nadomeščanjem zdravil z generičnimi; |
| --- | --- |

(i)

nacionalna pravila o predpisovanju in izdaji na recept, vključno z nadomeščanjem zdravil z generičnimi;

| (ii) | nacionalna pravila o povrnitvi za evropske čezmejne recepte; |
| --- | --- |

(ii)

nacionalna pravila o povrnitvi za evropske čezmejne recepte;

| (iii) | strokovne ali etične obveze, zaradi katerih bi moral farmacevt zavrniti izdajo izdelka v primeru, da je bil recept izdan v državi zdravljenja. |
| --- | --- |

(iii)

strokovne ali etične obveze, zaradi katerih bi moral farmacevt zavrniti izdajo izdelka v primeru, da je bil recept izdan v državi zdravljenja.

2.   Komisija za olajševanje izvajanja odstavka 1 sprejme:

| (a) | ukrepe, ki farmacevtu ali drugemu zdravstvenemu delavcu omogočajo, da preveri, ali je zdravniški recept verodostojen in ali ga je v drugi državi članici izdala pristojna oseba, z oblikovanjem predloge za zdravniške recepte na ravni Skupnosti in podpiranjem medobratovalnosti e-zdravniških receptov;
  ukrepi za varstvo podatkov se bodo upoštevali in bodo vključeni od začetne faze tega razvojnega procesa; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki farmacevtu ali drugemu zdravstvenemu delavcu omogočajo, da preveri, ali je zdravniški recept verodostojen in ali ga je v drugi državi članici izdala pristojna oseba, z oblikovanjem predloge za zdravniške recepte na ravni Skupnosti in podpiranjem medobratovalnosti e-zdravniških receptov;
  ukrepi za varstvo podatkov se bodo upoštevali in bodo vključeni od začetne faze tega razvojnega procesa;

| (b) | ukrepe za zagotavljanje, da so medicinski izdelki, predpisani v eni in dani pacientu v drugi državi članici, pravilno identificirani ter da so informacije za paciente v zvezi z izdelkom razumljive
  in med drugim jasne glede različnih imen, ki se uporabljajo za isti izdelek
  ; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotavljanje, da so medicinski izdelki, predpisani v eni in dani pacientu v drugi državi članici, pravilno identificirani ter da so informacije za paciente v zvezi z izdelkom razumljive
  in med drugim jasne glede različnih imen, ki se uporabljajo za isti izdelek
  ;

| (c) | ukrepe, da se po potrebi zagotovi povezava med osebo, ki je izdelek predpisala, in osebo, ki ga je izdala, da se zagotovi popolna informacija o zdravljenju, obenem pa mora biti zagotovljena zaupnost pacientovih podatkov. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, da se po potrebi zagotovi povezava med osebo, ki je izdelek predpisala, in osebo, ki ga je izdala, da se zagotovi popolna informacija o zdravljenju, obenem pa mora biti zagotovljena zaupnost pacientovih podatkov.

3.
     
  Kadar se v državi članici zdravljenja izda recept za medicinske izdelke, ki običajno niso na voljo na recept v državi članici pacientovega zdravstvenega zavarovanja, se slednja odloči, ali zdravilo izjemoma odobri ali zagotovi alternativni izdelek, za katerega meni, da je enako učinkovit.

4.   Ukrepi iz točk (a)
  ,
  (b)
  in (c)
  odstavka 2 se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 22(2). ▐

5.   Odstavek 1 se ne uporablja za medicinske izdelke, za katere so potrebni posebni zdravniški recepti, kot je določeno v členu 71(2) Direktive 2001/83/ES.

Člen 17

Evropske referenčne mreže

1.   Države članice spodbujajo razvoj evropskih referenčnih mrež izvajalcev storitev zdravstvenega varstva
  , zlasti s področja redkih bolezni, ki uporabljajo izkušnje, pridobljene pri sodelovanju na področju zdravstvenega varstva v evropskih združenjih za teritorialno sodelovanje
  . Navedene mreže so vedno odprte za nove izvajalce storitev zdravstvenega varstva, ki se jim želijo pridružiti, pod pogojem, da takšni izvajalci storitev zdravstvenega varstva izpolnjujejo vse zahtevane pogoje in merila.

2.   Cilj evropskih referenčnih mrež je:

| (a) | pomagati uresničevati potencial evropskega sodelovanja na področju visoko specializiranega zdravstvenega varstva za paciente in sisteme zdravstvenega varstva od inovacij na področju medicine in zdravstvene tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

pomagati uresničevati potencial evropskega sodelovanja na področju visoko specializiranega zdravstvenega varstva za paciente in sisteme zdravstvenega varstva od inovacij na področju medicine in zdravstvene tehnologije;

| (b) | prispevati k zbiranju znanja glede preprečevanja obolevanja in zdravljenja glavnih pogostih obolenj; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k zbiranju znanja glede preprečevanja obolevanja in zdravljenja glavnih pogostih obolenj;

| (c) | pomagati spodbujati dostop do visoko kakovostnega in stroškovno učinkovitega zdravstvenega varstva za vse paciente, katerih zdravstveno stanje zahteva posebno združevanje virov ali strokovnega znanja; |
| --- | --- |

(c)

pomagati spodbujati dostop do visoko kakovostnega in stroškovno učinkovitega zdravstvenega varstva za vse paciente, katerih zdravstveno stanje zahteva posebno združevanje virov ali strokovnega znanja;

| (d) | zagotoviti najbolj stroškovno učinkovito uporabo virov, tako da se primerno koncentrirajo; |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti najbolj stroškovno učinkovito uporabo virov, tako da se primerno koncentrirajo;

| (e) | pomagati deliti znanje in zagotoviti usposabljanje za zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

(e)

pomagati deliti znanje in zagotoviti usposabljanje za zdravstvene delavce;

| (f) | zagotoviti merila kakovosti in varnosti ter pomagati razvijati in širiti najboljšo prakso znotraj in zunaj mreže; |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti merila kakovosti in varnosti ter pomagati razvijati in širiti najboljšo prakso znotraj in zunaj mreže;

| (g) | državam članicam z nezadostnim številom pacientov s posebnim zdravstvenim stanjem ali pomanjkanjem tehnologije ali strokovnega znanja pomagati zagotoviti celoten obseg visoko specializiranih storitev najvišje kakovosti ; |
| --- | --- |

(g)

državam članicam z nezadostnim številom pacientov s posebnim zdravstvenim stanjem ali pomanjkanjem tehnologije ali strokovnega znanja pomagati zagotoviti celoten obseg visoko specializiranih storitev najvišje kakovosti ;

| (h) | uvesti instrumente, ki omogočijo, da se kar najbolje izkoristijo možnosti obstoječega zdravstvenega varstva v primeru nesreč, zlasti na obmejnih območjih. |
| --- | --- |

(h)

uvesti instrumente, ki omogočijo, da se kar najbolje izkoristijo možnosti obstoječega zdravstvenega varstva v primeru nesreč, zlasti na obmejnih območjih.

3.   Komisija
  v sodelovanju z ustreznimi strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi
  sprejme:

| (a) | seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže, vključno s
  seznamom redkejših bolezni, ki jih je treba zajeti, in
  pogoji in merili, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zdravstvenega varstva, ki se želijo pridružiti evropskim referenčnim mrežam, zlasti za zagotovitev, da evropske referenčne mreže:






  (i) | imajo ustrezne zmogljivosti, da lahko postavijo diagnozo, spremljajo in upravljajo paciente z dokazi o dobrih rezultatih, v kolikor je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(a)

seznam posebnih meril in pogojev, ki jih morajo izpolnjevati evropske referenčne mreže, vključno s
  seznamom redkejših bolezni, ki jih je treba zajeti, in
  pogoji in merili, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci storitev zdravstvenega varstva, ki se želijo pridružiti evropskim referenčnim mrežam, zlasti za zagotovitev, da evropske referenčne mreže:

(i)

imajo ustrezne zmogljivosti, da lahko postavijo diagnozo, spremljajo in upravljajo paciente z dokazi o dobrih rezultatih, v kolikor je to ustrezno;

| (ii) | imajo zadostne zmogljivosti in dejavnosti za zagotavljanje pomembnih storitev in ohranjanje kakovosti storitev; |
| --- | --- |

(ii)

imajo zadostne zmogljivosti in dejavnosti za zagotavljanje pomembnih storitev in ohranjanje kakovosti storitev;

| (iii) | imajo zmogljivosti za zagotavljanje strokovnih nasvetov, diagnoze ali potrditve diagnoze, oblikovanje in izpolnjevanje smernic za dobro prakso ter izvajanje ukrepov in nadzora kakovosti; |
| --- | --- |

(iii)

imajo zmogljivosti za zagotavljanje strokovnih nasvetov, diagnoze ali potrditve diagnoze, oblikovanje in izpolnjevanje smernic za dobro prakso ter izvajanje ukrepov in nadzora kakovosti;

| (iv) | lahko izvajajo večdisciplinarni pristop; |
| --- | --- |

(iv)

lahko izvajajo večdisciplinarni pristop;

| (v) | zagotovijo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj s pomočjo publikacij, nepovratne pomoči ali častnih nazivov, učenja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(v)

zagotovijo visoko raven strokovnega znanja in izkušenj s pomočjo publikacij, nepovratne pomoči ali častnih nazivov, učenja in usposabljanja;

| (vi) | zagotovijo pomemben prispevek k raziskavam; |
| --- | --- |

(vi)

zagotovijo pomemben prispevek k raziskavam;

| (vii) | sodelujejo pri epidemiološkem spremljanju, na primer pri registrih; |
| --- | --- |

(vii)

sodelujejo pri epidemiološkem spremljanju, na primer pri registrih;

| (viii) | imajo tesne stike in sodelujejo z drugimi strokovnimi središči in mrežami na nacionalni in mednarodni ravni ter zmogljivost povezovanja v mreže; |
| --- | --- |

(viii)

imajo tesne stike in sodelujejo z drugimi strokovnimi središči in mrežami na nacionalni in mednarodni ravni ter zmogljivost povezovanja v mreže;

| (ix) | imajo tesne stike in sodelujejo z združenji pacientov, kjer takšna združenja obstajajo ; |
| --- | --- |

(ix)

imajo tesne stike in sodelujejo z združenji pacientov, kjer takšna združenja obstajajo ;

| (x) | imajo ustrezen in učinkovit odnos s ponudniki tehnologij. |
| --- | --- |

(x)

imajo ustrezen in učinkovit odnos s ponudniki tehnologij.

| (b) | postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež. |
| --- | --- |

(b)

postopek za vzpostavitev evropskih referenčnih mrež.

4.   Ukrepi iz odstavka 3, ki so namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).

Člen 18

Poskusna območja

Komisija lahko v sodelovanju z državami članicami določi obmejna območja kot poskusna območja, kjer se lahko inovativne pobude glede čezmejnega zdravstvenega varstva preskusijo, analizirajo in ovrednotijo.

Člen 19

E-zdravje

Komisija v skladu s postopkom iz člena 22(2) sprejme posebne ukrepe, ki so potrebni za doseganje medobratovalnosti sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije na področju zdravstvenega varstva, ki se uporabljajo, kadar se države članice odločijo, da jo bodo uvedle. Navedeni ukrepi
  so v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za varstvo podatkov v posamezni državi članici, in
  odražajo razvoj na področju zdravstvene tehnologije in medicine
  , tudi telemedicine in telepsihiatrije,
  ter upoštevajo temeljno pravico do varstva osebnih podatkov ▐. Zlasti opredelijo potrebne standarde in terminologijo za medobratovalnost zadevnih sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije, da se zagotovi varno, visoko kakovostno in učinkovito izvajanje čezmejnih zdravstvenih storitev.

Države članice zagotovijo, da uporaba e-zdravstva in drugih storitev telemedicine:

| (a) | spoštuje enake kakovostne in varnostne standarde medicinske stroke, kot veljajo pri nudenju neelektronskega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(a)

spoštuje enake kakovostne in varnostne standarde medicinske stroke, kot veljajo pri nudenju neelektronskega zdravstvenega varstva;

| (b) | pacientom omogoča ustrezno zaščito, zlasti z uvedbo ustreznih regulativnih zahtev za zdravnike, ki so podobne zahtevam pri nudenju neelektronskega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(b)

pacientom omogoča ustrezno zaščito, zlasti z uvedbo ustreznih regulativnih zahtev za zdravnike, ki so podobne zahtevam pri nudenju neelektronskega zdravstvenega varstva.

Člen 20

Sodelovanje pri upravljanju ▐ zdravstvene tehnologije

1.   
  Komisija ob posvetovanju z Evropskim parlamentom spodbudi ustanovitev mreže
  , ki bo povezovala nacionalne organe ali telesa, pristojne za ocenjevanje zdravstvene tehnologije.
  Mreža temelji na načelih dobrega upravljanja, vključno s preglednostjo, objektivnostjo, poštenimi postopki in širokim ter polnim sodelovanjem zainteresiranih strani vseh skupin, tudi – vendar ne izključno – zdravstvenih delavcev, predstavnikov pacientov, socialnih partnerjev, znanstvenikov in industrije, ob upoštevanju pristojnosti držav članic na področju ocenjevanja zdravstvene tehnologije.

2.   Cilj ocenjevanja zdravstvene tehnologije je:

| (a) | podpiranje sodelovanja med nacionalnimi organi ali telesi; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje sodelovanja med nacionalnimi organi ali telesi;

| (b) | iskanje trajnih načinov, kako uravnovesiti cilje dostopa do zdravil, nagrajevanja inovacij in upravljanja proračuna za zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

(b)

iskanje trajnih načinov, kako uravnovesiti cilje dostopa do zdravil, nagrajevanja inovacij in upravljanja proračuna za zdravstveno varstvo;

| (c) | podpiranje zagotavljanja objektivnih, zanesljivih, pravočasnih, preglednih in prenosljivih informacij o kratkoročni in dolgoročni učinkovitosti zdravstvene tehnologije ter omogočanje učinkovite izmenjave teh informacij med nacionalnimi organi ali telesi ; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje zagotavljanja objektivnih, zanesljivih, pravočasnih, preglednih in prenosljivih informacij o kratkoročni in dolgoročni učinkovitosti zdravstvene tehnologije ter omogočanje učinkovite izmenjave teh informacij med nacionalnimi organi ali telesi ;

| (d) | preučitev narave in vrste informacij, ki se lahko izmenjujejo. |
| --- | --- |

(d)

preučitev narave in vrste informacij, ki se lahko izmenjujejo.

3.   Države članice določijo organe ali telesa, ki sodelujejo v mreži, kot je določeno v odstavku 1, ter Komisiji sporočijo imena in kontaktne podatke navedenih organov ali teles.

4.   Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 22(2) sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev
  ,
  upravljanje
  in pregledno delovanje
  te mreže ▐.

5.
     
  Komisija dovoli sodelovanje v mreži le organom, ki izpolnjujejo načela dobrega upravljanja, kot je določeno v odstavku 1.

Člen 21

Zbiranje podatkov za namene statistike in spremljanja

1.   Države članice zbirajo statistične ▐ podatke, potrebne za spremljanje izvajanja čezmejnega zdravstvenega varstva, zagotovljene oskrbe, izvajalcev in pacientov, stroškov in rezultatov. Takšne podatke zbirajo kot del svojih splošnih sistemov za zbiranje zdravstvenih podatkov v skladu z nacionalnimi zakonodajami in zakonodajo Skupnosti za pripravo statistike in o varstvu osebnih podatkov
  , zlasti pa s členom 8(4) Direktive 95/46/ES
  .

2.   Države članice Komisiji vsaj enkrat na leto predložijo podatke iz odstavka 1, razen podatkov, ki se že zbirajo v skladu z Direktivo 2005/36/ES.

3.   Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 22(2), brez poseganja v ukrepe, sprejete za izvajanje statističnega programa Skupnosti, ter ukrepe, sprejete za izvajanje Uredbe (ES) št. 1338/2008, sprejme ukrepe za izvajanje tega člena.

POGLAVJE V

IZVEDBENE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 22

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in ki mu predseduje predstavnik Komisije.
  Pri tem Komisija zagotovi ustrezno posvetovanje s strokovnjaki iz zadevnih skupin pacientov in zdravstvenih delavcev, zlasti glede na izvajanje te direktive, in pripravi utemeljeno poročilo o teh posvetovanjih.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je 3 mesece.

Če se izvedbeni ukrepi nanašajo na obdelavo osebnih podatkov, je potrebno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 23

Poročila

Komisija v petih letih po datumu iz člena 25(1) pripravi poročilo o izvajanju te direktive
  , skupaj s statistiko o odtekanju in pritekanju virov pacientov, ki izhajajo iz te direktive,
  ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Države članice v ta namen in brez poseganja v člen 25 Komisiji sporočijo vsakršne ukrepe, ki so jih uvedle, spremenile ali ohranile z namenom izvajanje postopkov iz členov 8 in 9.

Člen 24

Sklicevanja na drugo zakonodajo

Od datuma začetka uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004 ║:

| — | se sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1408/71 v tej direktivi štejejo za sklicevanja na Uredbo (ES) št. 883/2004; |
| --- | --- |

—

se sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 1408/71 v tej direktivi štejejo za sklicevanja na Uredbo (ES) št. 883/2004;

| — | se sklicevanja na člen 22 Uredbe (EGS) št. 1408/71 v tej direktivi štejejo za sklicevanja na člen 20 Uredbe (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

—

se sklicevanja na člen 22 Uredbe (EGS) št. 1408/71 v tej direktivi štejejo za sklicevanja na člen 20 Uredbe (ES) št. 883/2004.

Člen 25

Prenos

Države članice do ... (34) sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Komisiji nemudoma posredujejo besedila teh predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2 7

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 4. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

Mnenje z dne 4. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  
  UL C 120, 28.5.2009, str. 65.

2

UL C 120, 28.5.2009, str. 65.

(3)  
  UL C 128, 6.6.2009, str. 20.

3

UL C 128, 6.6.2009, str. 20.

(4)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

4

Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009.

(5)  

  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 543.

5

UL C 124 E, 25.5.2006, str. 543.

(6)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

6

(7)  UL C 146, 22.6.2006, str. 1.

7

(8)  
  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

8

UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(9)  

  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

9

UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(10)  

  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

10

UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(11)  UL L ...

11

UL L ...

(12)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22. ║

12

(13)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

13

(14)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2. ║

14

(15)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

15

(16)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67. ║

16

(17)  

  UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

17

UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

(18)  
  UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

18

UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

(19)  UL L 271, 9.10.2002, str. 1.

19

(20)  UL L 142, 30.4.2004, str. 1.

20

(21)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║

21

(22)  

  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

22

UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(23)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37. ║

23

(24)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1. ║

24

(25)  UL L 121, 1.5.2001, str. 34.

25

(26)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

26

(27)  UL L 210, 31.7.2006, str. 19.

27

(28)  

  UL L 33, 8.2.2003, str. 30.

28

UL L 33, 8.2.2003, str. 30.

(29)  

  UL L 102, 7.4.2004, str. 48.

29

UL L 102, 7.4.2004, str. 48.

(30)  

  UL L 228, 11.8.1992, str. 1.

30

UL L 228, 11.8.1992, str. 1.

(31)  

  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

31

UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

(32)  

  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

32

UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

(33)  

  UL L 331, 7.12.1998, str. 1.

33

UL L 331, 7.12.1998, str. 1.

(34)  Eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

34

Eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/395

---

Četrtek, 23. aprila 2009Varnost pacientov *

P6_TA(2009)0287

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu Priporočila Sveta o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (KOM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

2010/C 184 E/74

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0837),

ob upoštevanju člena 152(4) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0032/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0239/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog priporočila


  Uvodna izjava 2 |
| (2) | Ocenjuje se, da v državah članicah EU od 8 % do 12 % hospitaliziranih pacientov med zdravljenjem utrpi varnostne zaplete. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog priporočila

Uvodna izjava 2

(2)

Ocenjuje se, da v državah članicah EU od 8 % do 12 % hospitaliziranih pacientov med zdravljenjem utrpi varnostne zaplete.

| (2) | Ocenjuje se, da v državah članicah EU od 8 % do 12 % hospitaliziranih pacientov med zdravljenjem utrpi varnostne zaplete,
  kar prizadene med 6,7 in 15 milijoni hospitaliziranih pacientov ter več kot 37 milijonov pacientov, ki so potrebovali primarno zdravstveno varstvo. |
| --- | --- |

(2)

Ocenjuje se, da v državah članicah EU od 8 % do 12 % hospitaliziranih pacientov med zdravljenjem utrpi varnostne zaplete,
  kar prizadene med 6,7 in 15 milijoni hospitaliziranih pacientov ter več kot 37 milijonov pacientov, ki so potrebovali primarno zdravstveno varstvo.

Sprememba 2

Predlog priporočila

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Ocenjuje se, da okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, v povprečju prizadenejo enega od dvajsetih pacientov, kar pomeni 4,1 milijona pacientov v Evropski uniji, ter da zaradi posledic tovrstnih okužb vsako leto umre približno 37 000 ljudi. |
| --- | --- |

(2a)

Ocenjuje se, da okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, v povprečju prizadenejo enega od dvajsetih pacientov, kar pomeni 4,1 milijona pacientov v Evropski uniji, ter da zaradi posledic tovrstnih okužb vsako leto umre približno 37 000 ljudi.

Sprememba 3

Predlog priporočila

Uvodna izjava 3

| (3) | Slaba varnost pacientov je hud problem za javno zdravstvo in velika ekonomska obremenitev za omejene zdravstvene vire. Velik del varnostnih zapletov bi bilo mogoče preprečiti, in sicer v bolnišnicah pa tudi v primarnem zdravstvu, saj se zdi, da se jih da večino razložiti s sistemskimi vzroki. |
| --- | --- |

(3)

Slaba varnost pacientov je hud problem za javno zdravstvo in velika ekonomska obremenitev za omejene zdravstvene vire. Velik del varnostnih zapletov bi bilo mogoče preprečiti, in sicer v bolnišnicah pa tudi v primarnem zdravstvu, saj se zdi, da se jih da večino razložiti s sistemskimi vzroki.

| (3) | Slaba varnost pacientov je hud problem za javno zdravstvo in velika ekonomska obremenitev za omejene zdravstvene vire. Velik del varnostnih zapletov
  , vključno s tistimi, ki so posledica napačnih diagnoz in/ali zdravljenja,
  bi bilo mogoče preprečiti, in sicer v bolnišnicah pa tudi v primarnem zdravstvu, saj se zdi, da se jih da večino razložiti s sistemskimi vzroki
  in omejenimi finančnimi sredstvi
  . |
| --- | --- |

(3)

Slaba varnost pacientov je hud problem za javno zdravstvo in velika ekonomska obremenitev za omejene zdravstvene vire. Velik del varnostnih zapletov
  , vključno s tistimi, ki so posledica napačnih diagnoz in/ali zdravljenja,
  bi bilo mogoče preprečiti, in sicer v bolnišnicah pa tudi v primarnem zdravstvu, saj se zdi, da se jih da večino razložiti s sistemskimi vzroki
  in omejenimi finančnimi sredstvi
  .

Sprememba 4

Predlog priporočila

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Ocenjuje se, da je v okviru varnostnih zapletov pri zdravstvenem varstvu okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, možno z lahkoto preprečiti. Države članice morajo vzpostaviti instrumente za 20-odstotno zmanjšanje števila oseb, ki so v Evropski uniji vsako leto prizadete zaradi varnostnih zapletov. |
| --- | --- |

(6a)

Ocenjuje se, da je v okviru varnostnih zapletov pri zdravstvenem varstvu okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo, možno z lahkoto preprečiti. Države članice morajo vzpostaviti instrumente za 20-odstotno zmanjšanje števila oseb, ki so v Evropski uniji vsako leto prizadete zaradi varnostnih zapletov.

Sprememba 5

Predlog priporočila

Uvodna izjava 7

| (7) | Podatki kažejo, da države članice dosegajo različne ravni pri oblikovanju in izvajanju učinkovitih in celovitih strategij za varnost pacientov. Zato je ta pobuda namenjena oblikovanju okvira za spodbujanje razvoja politike in nadaljnjega ukrepanja v državah članicah in med njimi za obravnavo ključnih vprašanj v zvezi z varnostjo pacientov, s katerimi se spopada EU. |
| --- | --- |

(7)

Podatki kažejo, da države članice dosegajo različne ravni pri oblikovanju in izvajanju učinkovitih in celovitih strategij za varnost pacientov. Zato je ta pobuda namenjena oblikovanju okvira za spodbujanje razvoja politike in nadaljnjega ukrepanja v državah članicah in med njimi za obravnavo ključnih vprašanj v zvezi z varnostjo pacientov, s katerimi se spopada EU.

| (7) | Podatki kažejo, da države članice dosegajo različne ravni pri oblikovanju in izvajanju učinkovitih in celovitih strategij za varnost pacientov. Zato je ta pobuda namenjena oblikovanju okvira za spodbujanje razvoja politike in nadaljnjega ukrepanja v državah članicah in med njimi za obravnavo ključnih vprašanj v zvezi z varnostjo pacientov, s katerimi se spopada EU,
  predvsem odgovornost zavodov in ustanov zdravstvenega varstva za zdravje ljudi. Vendar pa v skladu s členom 152 Pogodbe o ES ti ukrepi ne smejo posegati v pristojnosti držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Podatki kažejo, da države članice dosegajo različne ravni pri oblikovanju in izvajanju učinkovitih in celovitih strategij za varnost pacientov. Zato je ta pobuda namenjena oblikovanju okvira za spodbujanje razvoja politike in nadaljnjega ukrepanja v državah članicah in med njimi za obravnavo ključnih vprašanj v zvezi z varnostjo pacientov, s katerimi se spopada EU,
  predvsem odgovornost zavodov in ustanov zdravstvenega varstva za zdravje ljudi. Vendar pa v skladu s členom 152 Pogodbe o ES ti ukrepi ne smejo posegati v pristojnosti držav članic.

Sprememba 6

Predlog priporočila

Uvodna izjava 8

| (8) | Paciente je treba informirati ter krepiti njihovo moč z vključevanjem v proces zagotavljanja njihove varnosti; treba jih je seznaniti z ravnijo varnosti ter s tem, kako najti dosegljive in razumljive informacije o sistemih pritožb in odškodnin. |
| --- | --- |

(8)

Paciente je treba informirati ter krepiti njihovo moč z vključevanjem v proces zagotavljanja njihove varnosti; treba jih je seznaniti z ravnijo varnosti ter s tem, kako najti dosegljive in razumljive informacije o sistemih pritožb in odškodnin.

| (8) | Paciente bi bilo treba informirati ter krepiti njihovo moč z vključevanjem v proces zagotavljanja njihove varnosti; treba bi jih bilo seznaniti z ravnijo varnosti ter s tem, kako najti dosegljive in razumljive informacije o sistemih pritožb in odškodnin.
  Posamezna država članica je pristojna za vrsto odškodnine in odškodninski postopek. |
| --- | --- |

(8)

Paciente bi bilo treba informirati ter krepiti njihovo moč z vključevanjem v proces zagotavljanja njihove varnosti; treba bi jih bilo seznaniti z ravnijo varnosti ter s tem, kako najti dosegljive in razumljive informacije o sistemih pritožb in odškodnin.
  Posamezna država članica je pristojna za vrsto odškodnine in odškodninski postopek.

Sprememba 7

Predlog priporočila

Uvodna izjava 10

| (10) | Na ravni Skupnosti je treba zbirati primerljive in agregatne podatke zaradi uvedbe učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, države članice pa je treba seznanjati z najboljšimi praksami. Da bi se olajšalo medsebojno učenje, je treba v sodelovanju med državami članicami in Evropsko komisijo razviti skupno terminologijo in skupne kazalnike ter pri tem upoštevati delo ustreznih mednarodnih organizacij. |
| --- | --- |

(10)

Na ravni Skupnosti je treba zbirati primerljive in agregatne podatke zaradi uvedbe učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, države članice pa je treba seznanjati z najboljšimi praksami. Da bi se olajšalo medsebojno učenje, je treba v sodelovanju med državami članicami in Evropsko komisijo razviti skupno terminologijo in skupne kazalnike ter pri tem upoštevati delo ustreznih mednarodnih organizacij.

| (10) | Na ravni Skupnosti bi bilo treba zbirati primerljive in agregatne podatke zaradi uvedbe učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, države članice pa je treba seznanjati z najboljšimi praksami.
  Ti podatki se lahko zaradi varnosti pacienta uporabijo samo za preprečevanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo.
  Da bi se olajšalo medsebojno učenje, bi bilo treba v sodelovanju med državami članicami in Evropsko komisijo razviti skupno terminologijo in skupne kazalnike ter pri tem upoštevati delo ustreznih mednarodnih organizacij. |
| --- | --- |

(10)

Na ravni Skupnosti bi bilo treba zbirati primerljive in agregatne podatke zaradi uvedbe učinkovitih in preglednih programov, struktur in politik za varnost pacientov, države članice pa je treba seznanjati z najboljšimi praksami.
  Ti podatki se lahko zaradi varnosti pacienta uporabijo samo za preprečevanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo.
  Da bi se olajšalo medsebojno učenje, bi bilo treba v sodelovanju med državami članicami in Evropsko komisijo razviti skupno terminologijo in skupne kazalnike ter pri tem upoštevati delo ustreznih mednarodnih organizacij.

Sprememba 8

Predlog priporočila

Uvodna izjava 11

| (11) | Orodja, ki uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kot so elektronske zdravstvene evidence ali elektronski recepti, lahko prispevajo k izboljšanju varnosti pacientov, na primer s sistematičnim preverjanjem morebitnega medsebojnega učinkovanja zdravil ali alergij na zdravila. |
| --- | --- |

(11)

Orodja, ki uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kot so elektronske zdravstvene evidence ali elektronski recepti, lahko prispevajo k izboljšanju varnosti pacientov, na primer s sistematičnim preverjanjem morebitnega medsebojnega učinkovanja zdravil ali alergij na zdravila.

| (11) | Orodja, ki uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kot so elektronske zdravstvene evidence ali elektronski recepti, lahko prispevajo k izboljšanju varnosti pacientov, na primer s sistematičnim preverjanjem morebitnega medsebojnega učinkovanja zdravil ali alergij na zdravila,
  kar je Komisija priznala v svojem Priporočilu 2008/594/ES z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih spisov (1)

  . |
| --- | --- |

(11)

Orodja, ki uporabljajo informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, kot so elektronske zdravstvene evidence ali elektronski recepti, lahko prispevajo k izboljšanju varnosti pacientov, na primer s sistematičnim preverjanjem morebitnega medsebojnega učinkovanja zdravil ali alergij na zdravila,
  kar je Komisija priznala v svojem Priporočilu 2008/594/ES z dne 2. julija 2008 o čezmejni medobratovalnosti sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih spisov (1)

  .

Sprememba 9

Predlog priporočila

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Starejši ljudje se med bolnišnično oskrbo lažje okužijo. Ker tvorijo posebno skupino, bi bilo treba njihove potrebe posebej preučiti ter sprejeti ukrepe za zadovoljitev in spodbujanje njihove rehabilitacije in ozdravitve. |
| --- | --- |

(12a)

Starejši ljudje se med bolnišnično oskrbo lažje okužijo. Ker tvorijo posebno skupino, bi bilo treba njihove potrebe posebej preučiti ter sprejeti ukrepe za zadovoljitev in spodbujanje njihove rehabilitacije in ozdravitve.

Sprememba 10

Predlog priporočila

Uvodna izjava 15

| (15) | Podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, je premalo, da bi v mrežah za spremljanje lahko smiselno primerjali zavode, spremljali epidemiologijo patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter ovrednotili in usmerjali politike za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Zato je treba uvesti ali izboljšati sisteme spremljanja na ravni zdravstvenih zavodov ter na regionalni in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(15)

Podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, je premalo, da bi v mrežah za spremljanje lahko smiselno primerjali zavode, spremljali epidemiologijo patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter ovrednotili in usmerjali politike za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Zato je treba uvesti ali izboljšati sisteme spremljanja na ravni zdravstvenih zavodov ter na regionalni in nacionalni ravni.

| (15) | Podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, je premalo, da bi v mrežah za spremljanje lahko smiselno primerjali zavode, spremljali epidemiologijo patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter ovrednotili in usmerjali politike za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Zato bi bilo treba uvesti ali izboljšati sisteme spremljanja na ravni zdravstvenih zavodov ter na regionalni in nacionalni ravni.
  Izboljšanje zbiranja informacij na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Skupnosti bi moralo omogočiti lažje vzpostavljanje neposrednih povezav med kakovostjo politike, sistemov in struktur za varnost pacientov ter doseženimi rezultati na tem področju. |
| --- | --- |

(15)

Podatkov o okužbah, povezanih z zdravstveno oskrbo, je premalo, da bi v mrežah za spremljanje lahko smiselno primerjali zavode, spremljali epidemiologijo patogenov, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter ovrednotili in usmerjali politike za preprečevanje in obvladovanje okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo. Zato bi bilo treba uvesti ali izboljšati sisteme spremljanja na ravni zdravstvenih zavodov ter na regionalni in nacionalni ravni.
  Izboljšanje zbiranja informacij na regionalni in nacionalni ravni ter na ravni Skupnosti bi moralo omogočiti lažje vzpostavljanje neposrednih povezav med kakovostjo politike, sistemov in struktur za varnost pacientov ter doseženimi rezultati na tem področju.

Sprememba 11

Predlog priporočila

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Države članice morajo biti sposobne zmanjšati število oseb, ki jih prizadenejo okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo. V okviru različnih razpoložljivih instrumentov je treba zaposliti več medicinskih sester in tehnikov, specializiranih za nadzor okužb. |
| --- | --- |

(15a)

Države članice morajo biti sposobne zmanjšati število oseb, ki jih prizadenejo okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo. V okviru različnih razpoložljivih instrumentov je treba zaposliti več medicinskih sester in tehnikov, specializiranih za nadzor okužb.

Sprememba 12

Predlog priporočila

Uvodna izjava 15 b (novo)

| (15b) | Države članice in njihove zdravstvene ustanove bi morale preučiti uporabo osebja za povezavo za pomoč specializiranim medicinskim sestram v urgentnih službah in lokalnih zdravstvenih ustanovah. |
| --- | --- |

(15b)

Države članice in njihove zdravstvene ustanove bi morale preučiti uporabo osebja za povezavo za pomoč specializiranim medicinskim sestram v urgentnih službah in lokalnih zdravstvenih ustanovah.

Sprememba 13

Predlog priporočila

Uvodna izjava 15 c (novo)

| (15c) | Za zmanjšanje neželenih zapletov v zdravstveni oskrbi je treba države članice spodbujati, da določijo lokalne in nacionalne cilje za zaposlovanje zdravstvenih delavcev, specializiranih za nadzor okužb, ob upoštevanju priporočila, da se do leta 2015 doseže razmerje ena medicinska sestra na 250 bolnišničnih postelj. |
| --- | --- |

(15c)

Za zmanjšanje neželenih zapletov v zdravstveni oskrbi je treba države članice spodbujati, da določijo lokalne in nacionalne cilje za zaposlovanje zdravstvenih delavcev, specializiranih za nadzor okužb, ob upoštevanju priporočila, da se do leta 2015 doseže razmerje ena medicinska sestra na 250 bolnišničnih postelj.

Sprememba 14

Predlog priporočila

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Komisija bi morala vložiti predloge za preprečitev širjenja ponarejenih zdravil ter poškodb, ki jih pacientom in zdravstvenim delavcem povzročajo injekcijske igle. |
| --- | --- |

(16a)

Komisija bi morala vložiti predloge za preprečitev širjenja ponarejenih zdravil ter poškodb, ki jih pacientom in zdravstvenim delavcem povzročajo injekcijske igle.

Sprememba 15

Predlog priporočila

Del I – Poglavje I a (novo) – Naslov

Sprememba 16

Predlog priporočila

Del I – Poglavje I a (novo) – točka 1

| (1) | Države članice bi morale vzpostaviti instrumente za 20-odstotno zmanjšanje števila oseb, ki so v Evropski uniji vsako leto prizadete zaradi varnostnih zapletov pri zdravstvenem varstvu, kar ustreza cilju za zmanjšanje teh zapletov za 900 000 primerov na leto do leta 2015. |
| --- | --- |

(1)

Države članice bi morale vzpostaviti instrumente za 20-odstotno zmanjšanje števila oseb, ki so v Evropski uniji vsako leto prizadete zaradi varnostnih zapletov pri zdravstvenem varstvu, kar ustreza cilju za zmanjšanje teh zapletov za 900 000 primerov na leto do leta 2015.

Sprememba 17

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 1 – točka a

| a) | imenovanjem
  pristojnega organa ali
  pristojnih organov, odgovornih za varnost pacientov na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

a)

imenovanjem
  pristojnega organa ali
  pristojnih organov, odgovornih za varnost pacientov na njihovem ozemlju;

| (a) | imenovanjem pristojnih organov, odgovornih za varnost pacientov na njihovem ozemlju,
  pristojnih na različnih ravneh državne in lokalne uprave, ki nadzorujejo in usklajujejo ukrepe za izboljšanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

(a)

imenovanjem pristojnih organov, odgovornih za varnost pacientov na njihovem ozemlju,
  pristojnih na različnih ravneh državne in lokalne uprave, ki nadzorujejo in usklajujejo ukrepe za izboljšanje javnega zdravja;

Sprememba 18

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 1 – točka c

| c) | podpiranjem razvoja varnejših sistemov, procesov in orodij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

c)

podpiranjem razvoja varnejših sistemov, procesov in orodij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije.

| (c) | podpiranjem razvoja varnejših
  in uporabniku prijaznejših
  sistemov, procesov in orodij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(c)

podpiranjem razvoja varnejših
  in uporabniku prijaznejših
  sistemov, procesov in orodij, vključno z uporabo informacijske in komunikacijske tehnologije.

Sprememba 19

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 2 – točka b a (novo)

| (ba) | informiranjem pacientov o terapevtskih tveganjih in vzpostavljanjem pravnih mehanizmov za lažje pritožbene postopke, tudi proti farmacevtskim družbam, v primeru oškodovanja zdravja. |
| --- | --- |

(ba)

informiranjem pacientov o terapevtskih tveganjih in vzpostavljanjem pravnih mehanizmov za lažje pritožbene postopke, tudi proti farmacevtskim družbam, v primeru oškodovanja zdravja.

Sprememba 20

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 3 – točka a

| a) | zagotavljajo ustrezne informacije o obsegu, vrstah in vzrokih napak, varnostnih zapletov in problemih, ki so se jim komaj izognili; |
| --- | --- |

a)

zagotavljajo ustrezne informacije o obsegu, vrstah in vzrokih napak, varnostnih zapletov in problemih, ki so se jim komaj izognili;

| (a) | zagotavljajo ustrezne informacije o obsegu, vrstah in vzrokih napak, varnostnih zapletov in problemih, ki so se jim komaj izognili,
  ter identificirajo osebe, ki so zanje odgovorne; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljajo ustrezne informacije o obsegu, vrstah in vzrokih napak, varnostnih zapletov in problemih, ki so se jim komaj izognili,
  ter identificirajo osebe, ki so zanje odgovorne;

Sprememba 21

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 3 – točka b a (novo)

| (ba) | zdravstvenim oblastem različnih držav članic omogočajo pridobivanje zaupnih informacij o zdravstvenih delavcih, ki so bili obsojeni zaradi malomarnosti ali napak pri delu. |
| --- | --- |

(ba)

zdravstvenim oblastem različnih držav članic omogočajo pridobivanje zaupnih informacij o zdravstvenih delavcih, ki so bili obsojeni zaradi malomarnosti ali napak pri delu.

Sprememba 22

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 4 – točka b a (novo)

| (ba) | zagotavljanjem ustreznega izobraževanja in usposabljanja vseh zdravstvenih delavcev za pravilno uporabo medicinske tehnologije v skladu z njeno funkcijo in specifikacijami, določenimi v navodilih za uporabo, da bi se preprečila tveganja za zdravje in neželeni učinki, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi ponovne nenamerne uporabe materiala. |
| --- | --- |

(ba)

zagotavljanjem ustreznega izobraževanja in usposabljanja vseh zdravstvenih delavcev za pravilno uporabo medicinske tehnologije v skladu z njeno funkcijo in specifikacijami, določenimi v navodilih za uporabo, da bi se preprečila tveganja za zdravje in neželeni učinki, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi ponovne nenamerne uporabe materiala.

Sprememba 23

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 5 – točka c

| c) | zbiranja in izmenjave primerljivih podatkov in informacij o rezultatih v zvezi z varnostjo pacientov po vrsti in številu na ravni EU zaradi lažjega vzajemnega učenja in ozaveščenega določanja prednostnih nalog. |
| --- | --- |

c)

zbiranja in izmenjave primerljivih podatkov in informacij o rezultatih v zvezi z varnostjo pacientov po vrsti in številu na ravni EU zaradi lažjega vzajemnega učenja in ozaveščenega določanja prednostnih nalog.

| (c) | zbiranja in izmenjave primerljivih podatkov in informacij o rezultatih v zvezi z varnostjo pacientov po vrsti in številu na ravni EU zaradi lažjega vzajemnega učenja in ozaveščenega določanja prednostnih nalog. Obseg in stroški zbiranja podatkov ter njihova uporaba morajo biti sorazmerni s pričakovanimi koristmi. Podatke se lahko zbira samo za doseganje cilja (zmanjševanje okužb, povezanih z zdravljenjem, s pomočjo skupnega učenja) |
| --- | --- |

(c)

zbiranja in izmenjave primerljivih podatkov in informacij o rezultatih v zvezi z varnostjo pacientov po vrsti in številu na ravni EU zaradi lažjega vzajemnega učenja in ozaveščenega določanja prednostnih nalog. Obseg in stroški zbiranja podatkov ter njihova uporaba morajo biti sorazmerni s pričakovanimi koristmi. Podatke se lahko zbira samo za doseganje cilja (zmanjševanje okužb, povezanih z zdravljenjem, s pomočjo skupnega učenja)

Sprememba 24

Predlog priporočila

Del I – Poglavje II – točka 6 – točka b a (novo)

| (ba) | spodbujanjem v Evropski uniji možnosti za sodelovanje ter izmenjavo izkušenj in najboljše prakse med direktorji bolnišnic, zdravstvenimi ekipami in skupinami pacientov o lokalnih pobudah v zvezi z varnostjo pacientov. |
| --- | --- |

(ba)

spodbujanjem v Evropski uniji možnosti za sodelovanje ter izmenjavo izkušenj in najboljše prakse med direktorji bolnišnic, zdravstvenimi ekipami in skupinami pacientov o lokalnih pobudah v zvezi z varnostjo pacientov.

Sprememba 25

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka -a (novo)

| (-a) | zagotavljanje učinkovitih mehanizmov ocenjevanja tveganj pacientov, vključno s pregledom za postavitev diagnoze pred njihovim sprejetjem v bolnico, da se hitro ugotovi primere, ki zahtevajo dodatne previdnostne ukrepe; |
| --- | --- |

(-a)

zagotavljanje učinkovitih mehanizmov ocenjevanja tveganj pacientov, vključno s pregledom za postavitev diagnoze pred njihovim sprejetjem v bolnico, da se hitro ugotovi primere, ki zahtevajo dodatne previdnostne ukrepe;

Sprememba 26

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka -a a (novo)

| (-aa) | zagotavljanje ustrezne zaščite zdravstvenemu osebju s cepljenjem, postekspozicijsko profilakso, rutinskimi diagnostičnimi pregledi, nudenjem osebne zaščitne opreme in uporabo zdravstvenih tehnologij, ki omejujejo izpostavljenost okužbam, ki se prenašajo s krvjo; |
| --- | --- |

(-aa)

zagotavljanje ustrezne zaščite zdravstvenemu osebju s cepljenjem, postekspozicijsko profilakso, rutinskimi diagnostičnimi pregledi, nudenjem osebne zaščitne opreme in uporabo zdravstvenih tehnologij, ki omejujejo izpostavljenost okužbam, ki se prenašajo s krvjo;

Sprememba 27

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka -a b (novo)

| (-ab) | zagotavljanje učinkovitih zaščitnih sredstev v zdravstvenih ustanovah ter v centrih za dolgoročno rehabilitacijo; |
| --- | --- |

(-ab)

zagotavljanje učinkovitih zaščitnih sredstev v zdravstvenih ustanovah ter v centrih za dolgoročno rehabilitacijo;

Sprememba 28

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka b

| b) | krepitev preprečevanja in obvladovanja okužb na ravni zdravstvenih zavodov; |
| --- | --- |

b)

krepitev preprečevanja in obvladovanja okužb na ravni zdravstvenih zavodov;

| (b) | krepitev preprečevanja in obvladovanja okužb na ravni zdravstvenih zavodov
  ter zagotavljanje večje čistoče, higiene in po potrebi asepse:










  (i) | opreme, ki se uporablja pri sprejemu in bivanju pacientov; |
| --- | --- | --- |

(b)

krepitev preprečevanja in obvladovanja okužb na ravni zdravstvenih zavodov
  ter zagotavljanje večje čistoče, higiene in po potrebi asepse:

(i)

opreme, ki se uporablja pri sprejemu in bivanju pacientov;

| (ii) | medicinske in paramedicinske opreme, električnih medicinskih naprav za zdravljenje pacientov in postopka razdeljevanja zdravil; |
| --- | --- |

(ii)

medicinske in paramedicinske opreme, električnih medicinskih naprav za zdravljenje pacientov in postopka razdeljevanja zdravil;

| (iii) | prostorov, ki so namenjeni oskrbi pacientov; |
| --- | --- |

(iii)

prostorov, ki so namenjeni oskrbi pacientov;

Sprememba 29

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka b a (novo)

| (ba) | spodbujanje higiene rok med zdravstvenimi delavci; |
| --- | --- |

(ba)

spodbujanje higiene rok med zdravstvenimi delavci;

Sprememba 30

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka b b (novo)

| (bb) | izboljšanje preprečevanja in boja proti širjenju bolezni med zdravstvenim in reševalnim osebjem z izvajanjem ustreznih politik za preprečevanje, kar vključuje potrebne kampanje za cepljenje osebja; |
| --- | --- |

(bb)

izboljšanje preprečevanja in boja proti širjenju bolezni med zdravstvenim in reševalnim osebjem z izvajanjem ustreznih politik za preprečevanje, kar vključuje potrebne kampanje za cepljenje osebja;

Sprememba 31

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka d

| d) | pospeševanje izobraževanja in usposabljanja delavcev v zdravstvu na ravni držav članic in zdravstvenih zavodov; |
| --- | --- |

d)

pospeševanje izobraževanja in usposabljanja delavcev v zdravstvu na ravni držav članic in zdravstvenih zavodov;

| (d) | pospeševanje izobraževanja in usposabljanja delavcev v zdravstvu
  ter paramedicinskega osebja
  na ravni držav članic in zdravstvenih zavodov,
  pri čemer se posebna pozornost nameni nosokomialnim okužbam in odpornosti virusov na protimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

(d)

pospeševanje izobraževanja in usposabljanja delavcev v zdravstvu
  ter paramedicinskega osebja
  na ravni držav članic in zdravstvenih zavodov,
  pri čemer se posebna pozornost nameni nosokomialnim okužbam in odpornosti virusov na protimikrobna sredstva;

Sprememba 32

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka e

| e) | izboljšanje informacij,
  namenjenih pacientom
  ; |
| --- | --- |

e)

izboljšanje informacij,
  namenjenih pacientom
  ;

| (e) | izboljšanje informacij,
  ki jih pacienti pridobijo prek socialno-zdravstvene mreže, pa tudi prek periodičnih informacijskih kampanj v časopisju ter na radiu, televiziji in spletu; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje informacij,
  ki jih pacienti pridobijo prek socialno-zdravstvene mreže, pa tudi prek periodičnih informacijskih kampanj v časopisju ter na radiu, televiziji in spletu;

Sprememba 33

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka f

| f) | podpiranje raziskav. |
| --- | --- |

f)

podpiranje raziskav.

| (f) | podpiranje raziskav,
  tudi na področju možne uporabe nanotehnologij in nanomaterialov v medicini; |
| --- | --- |

(f)

podpiranje raziskav,
  tudi na področju možne uporabe nanotehnologij in nanomaterialov v medicini;

Sprememba 34

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka f a (novo)

| (fa) | Evropskemu centru za preprečevanje in nadzor bolezni poročati o vsakem izbruhu okužbe, povezanem z zdravstveno oskrbo, ki bi prizadel večje število pacientov; |
| --- | --- |

(fa)

Evropskemu centru za preprečevanje in nadzor bolezni poročati o vsakem izbruhu okužbe, povezanem z zdravstveno oskrbo, ki bi prizadel večje število pacientov;

Sprememba 35

Predlog priporočila

Del I – Poglavje III – točka 1 – točka f b (novo)

| (fb) | vodenje kampanj ozaveščanja javnosti in zdravstvenih delavcev za omejevanje praks, ki povzročajo odpor na protimikrobna sredstva. |
| --- | --- |

(fb)

vodenje kampanj ozaveščanja javnosti in zdravstvenih delavcev za omejevanje praks, ki povzročajo odpor na protimikrobna sredstva.

Sprememba 36

Predlog priporočila

Del II – Naslov

Sprememba 37

Predlog priporočila

Del II – točka 1 a (novo)

| (1a) | Komisija mora preučiti možnosti za poostritev zakonodaje Skupnosti, da bi se izboljšala varnost pacientov, na primer z zagotavljanjem, da si upravni organi pri čezmejnem delovanju zdravstvenih delavcev v Evropi izmenjujejo informacije o vsakem disciplinskem postopku proti posamezniku, ki se je že zaključil ali je še v teku, in ne samo o njihovi usposobljenosti na začetku službovanja. |
| --- | --- |

(1a)

Komisija mora preučiti možnosti za poostritev zakonodaje Skupnosti, da bi se izboljšala varnost pacientov, na primer z zagotavljanjem, da si upravni organi pri čezmejnem delovanju zdravstvenih delavcev v Evropi izmenjujejo informacije o vsakem disciplinskem postopku proti posamezniku, ki se je že zaključil ali je še v teku, in ne samo o njihovi usposobljenosti na začetku službovanja.

Sprememba 38

Predlog priporočila

Del II – točka 1 b (novo)

| (1b) | Komisijo se poziva, naj na podlagi priročnika Svetovne zdravstvene organizacije o preprečevanju nosokomialnih okužb iz leta 2002 (2) pripravi dokument v zvezi s preprečevanjem nosokomialnih okužb, namenjen pacientom. |
| --- | --- |

(1b)

Komisijo se poziva, naj na podlagi priročnika Svetovne zdravstvene organizacije o preprečevanju nosokomialnih okužb iz leta 2002 (2) pripravi dokument v zvezi s preprečevanjem nosokomialnih okužb, namenjen pacientom.

Sprememba 39

Predlog priporočila

Priloga 1 – opredelitve – „Varnostni zaplet“ – stolpec 2

Dogodek, ki ima škodljive posledice za pacienta. Škodljiva posledica pomeni poškodbo telesne strukture ali funkcije in/ali kakršen koli škodljiv učinek, ki je njena posledica.

Dogodek,
  ki je nastal med zdravljenjem in
  ki ima škodljive posledice za pacienta. Škodljiva posledica pomeni
  trajno ali začasno
  poškodbo telesne strukture ali funkcije in/ali kakršen koli škodljiv učinek, ki je njena posledica.

Sprememba 40

Predlog priporočila

Priloga 1 – opredelitve – „Zdravstveni zavod“ – stolpec 2

Zavod, v katerem delavci v zdravstvu zagotavljajo sekundarno ali terciarno oskrbo.

Javni, nejavni ali dobrodelni zdravstveni
  zavod, v katerem delavci ali prostovoljci
  v zdravstvu zagotavljajo sekundarno ali terciarno oskrbo.

Sprememba 41

Predlog priporočila

Priloga 1 – opredelitve – „Varnost pacientov“ – stolpec 2

Zaščita pacienta pred nepotrebnimi ali morebitnimi škodljivimi posledicami zdravstvene oskrbe.

Odsotnost neželenih zapletov. Neželen zaplet je opredeljen kot škodljiv dogodek, ki je nastal zaradi zdravljenja in ne zaradi same bolezni. Tak zaplet je mogoče preprečiti ali pa ne.

Sprememba 42

Predlog priporočila

Priloga 1 – opredelitve – „Delavci za povezavo s skupino za obvladovanje okužb“ – stolpec 2

Zdravstveni delavci, zaposleni v
  bolnišničnih oddelkih
  , ki so zadolženi za povezavo med svojim
  oddelkom
  in skupino za preprečevanje in obvladovanje okužb. Delavci za povezavo s skupino za obvladovanje okužb sodelujejo pri pospeševanju preprečevanja in obvladovanja okužb na svojih
  oddelkih
  in pošiljajo povratne informacije skupini za preprečevanje in obvladovanje okužb.

Zdravstveni delavci, zaposleni v
  ustreznih sektorjih
  , ki so zadolženi za povezavo med svojim
  področjem dela
  in skupino za preprečevanje in obvladovanje okužb. Delavci za povezavo s skupino za obvladovanje okužb sodelujejo pri pospeševanju preprečevanja in obvladovanja okužb na svojih
  področjih dela
  in pošiljajo povratne informacije skupini za preprečevanje in obvladovanje okužb.

Sprememba 43

Predlog priporočila

Priloga 2 – Poglavje 1 – točka 1 – točka b a (novo)

| (ba) | sprejemanjem in spodbujanjem uporabe orodij informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so navodila za uporabo v elektronski obliki, da bi uporabniki izboljšali svoje poznavanje medicinskega materiala. |
| --- | --- |

(ba)

sprejemanjem in spodbujanjem uporabe orodij informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so navodila za uporabo v elektronski obliki, da bi uporabniki izboljšali svoje poznavanje medicinskega materiala.

Sprememba 44

Predlog priporočila

Priloga 2 – Poglavje 1 – točka 4 – točka c a (novo)

| (ca) | zagotavljanjem ustreznega izobraževanja in usposabljanja vseh zdravstvenih delavcev za pravilno uporabo medicinske tehnologije v skladu z njeno funkcijo in specifikacijami, določenimi v navodilih za uporabo, da bi se preprečila tveganja za zdravje in neželeni učinki, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi ponovne nenamerne uporabe materiala; |
| --- | --- |

(ca)

zagotavljanjem ustreznega izobraževanja in usposabljanja vseh zdravstvenih delavcev za pravilno uporabo medicinske tehnologije v skladu z njeno funkcijo in specifikacijami, določenimi v navodilih za uporabo, da bi se preprečila tveganja za zdravje in neželeni učinki, vključno s tistimi, ki nastanejo zaradi ponovne nenamerne uporabe materiala;

Sprememba 45

Predlog priporočila

Priloga 2 – Poglavje 1 – točka 7 – točka a a (novo)

| (aa) | tudi na področju uporabe nanotehnologij in nanomaterialov v medicini. |
| --- | --- |

(aa)

tudi na področju uporabe nanotehnologij in nanomaterialov v medicini.

Sprememba 46

Predlog priporočila

Priloga 2 – Poglavje 2 – točka 1 – točka a – alinea 2

| — | vključevanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb v načrte obravnave pacientov, |
| --- | --- |

—

vključevanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb v načrte obravnave pacientov,

| — | vključevanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb v načrte obravnave pacientov,
  skupaj s potrebnimi kampanjami za cepljenje osebja
  ; |
| --- | --- |

—

vključevanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje okužb v načrte obravnave pacientov,
  skupaj s potrebnimi kampanjami za cepljenje osebja
  ;

---

(1)  

  UL L 190 , 18.7.2008, str. 37.

(2)  
  Svetovna zdravstvena organizacija, Priročnik o preprečevanju nosokomialnih okužb, prva izdaja, december 2002 (druga izdaja iz leta 2008).

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/404

---

Četrtek, 23. aprila 2009Evropsko ukrepanje na področju redkih bolezni *

P6_TA(2009)0288

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o predlogu priporočila Sveta o evropskem ukrepanju na področju redkih bolezni (KOM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

2010/C 184 E/75

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0726),

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 152(4) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0455/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0231/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog priporočila


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Redke bolezni ogrožajo zdravje evropskih državljanov, če so smrtno nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni z nizko stopnjo prevalence in visoko ravnijo zapletenosti. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog priporočila

Uvodna izjava 1

(1)

Redke bolezni ogrožajo zdravje evropskih državljanov, če so smrtno nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni z nizko stopnjo prevalence in visoko ravnijo zapletenosti.

| (1) | Redke bolezni ogrožajo zdravje evropskih državljanov, če so smrtno nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni z nizko stopnjo prevalence in visoko ravnijo zapletenosti,
  ker pa obstaja tako veliko različnih vrst redkih bolezni, je skupno število prizadetih oseb precej veliko
  . |
| --- | --- |

(1)

Redke bolezni ogrožajo zdravje evropskih državljanov, če so smrtno nevarne ali kronično izčrpavajoče bolezni z nizko stopnjo prevalence in visoko ravnijo zapletenosti,
  ker pa obstaja tako veliko različnih vrst redkih bolezni, je skupno število prizadetih oseb precej veliko
  .

Sprememba 2

Predlog priporočila

Uvodna izjava 2

| (2) | Akcijski program Skupnosti glede redkih bolezni, vključno z genetskimi boleznimi, je bil sprejet za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003. Glede na opredelitev prevalence v tem programu so redke bolezni opredeljene kot bolezni, ki ne prizadenejo več kot 5 na 10 000 oseb v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(2)

Akcijski program Skupnosti glede redkih bolezni, vključno z genetskimi boleznimi, je bil sprejet za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003. Glede na opredelitev prevalence v tem programu so redke bolezni opredeljene kot bolezni, ki ne prizadenejo več kot 5 na 10 000 oseb v Evropski uniji.

| (2) | Akcijski program Skupnosti glede redkih bolezni, vključno z genetskimi boleznimi, je bil sprejet za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003. Glede na opredelitev prevalence v tem programu so redke bolezni opredeljene kot bolezni, ki ne prizadenejo več kot 5 na 10 000 oseb v Evropski uniji,
  to število pa je treba vrednotiti na statistični podlagi, ki mora biti predmet strokovne presoje
  . |
| --- | --- |

(2)

Akcijski program Skupnosti glede redkih bolezni, vključno z genetskimi boleznimi, je bil sprejet za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003. Glede na opredelitev prevalence v tem programu so redke bolezni opredeljene kot bolezni, ki ne prizadenejo več kot 5 na 10 000 oseb v Evropski uniji,
  to število pa je treba vrednotiti na statistični podlagi, ki mora biti predmet strokovne presoje
  .

Sprememba 3

Predlog priporočila

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Da bi ugotavljali potrebo po morebitnih dopolnitvah, mora strokovni odbor na podlagi statistične incidence natančno razvrščati in redno pregledovati redke bolezni. |
| --- | --- |

(2a)

Da bi ugotavljali potrebo po morebitnih dopolnitvah, mora strokovni odbor na podlagi statistične incidence natančno razvrščati in redno pregledovati redke bolezni.

Sprememba 4

Predlog priporočila

Uvodna izjava 4

| (4) | Po ocenah danes obstaja med 5 000 in 8 000 različnih redkih bolezni, ki prizadenejo med 6 % in 8 % prebivalstva v času njihovega življenja. Z drugimi besedami
  to pomeni
  med 27 in 36 milijoni ljudi v Evropski uniji. Večina trpi za bolj redko pojavljajočimi se boleznimi, ki prizadenejo 1 na 100 000 oseb ali manj. |
| --- | --- |

(4)

Po ocenah danes obstaja med 5 000 in 8 000 različnih redkih bolezni, ki prizadenejo med 6 % in 8 % prebivalstva v času njihovega življenja. Z drugimi besedami
  to pomeni
  med 27 in 36 milijoni ljudi v Evropski uniji. Večina trpi za bolj redko pojavljajočimi se boleznimi, ki prizadenejo 1 na 100 000 oseb ali manj.

| (4) | Po ocenah danes obstaja med 5 000 in 8 000 različnih redkih bolezni, ki prizadenejo med 6 % in 8 % prebivalstva v času njihovega življenja. Z drugimi besedami,
  klub temu, da je značilnost redkih bolezni nizka prevalenca posamezne izmed njih, je skupno število prizadetih ljudi precej visoko, saj se giblje
  med 27 in 36 milijoni ljudi v Evropski uniji. Večina trpi za bolj redko pojavljajočimi se boleznimi, ki prizadenejo 1 na 100 000 oseb ali manj. |
| --- | --- |

(4)

Po ocenah danes obstaja med 5 000 in 8 000 različnih redkih bolezni, ki prizadenejo med 6 % in 8 % prebivalstva v času njihovega življenja. Z drugimi besedami,
  klub temu, da je značilnost redkih bolezni nizka prevalenca posamezne izmed njih, je skupno število prizadetih ljudi precej visoko, saj se giblje
  med 27 in 36 milijoni ljudi v Evropski uniji. Večina trpi za bolj redko pojavljajočimi se boleznimi, ki prizadenejo 1 na 100 000 oseb ali manj.

Sprememba 5

Predlog priporočila

Uvodna izjava 5

| (5) | Redke bolezni zaradi svoje nizke prevalence in specifičnosti zahtevajo globalen pristop, ki temelji na prizadevanjih na posameznih področjih ter skupnih prizadevanjih za preprečitev znatne obolevnosti ali prezgodnje umrljivosti, ki se ji je mogoče izogniti, in za izboljšanje kakovosti življenja ter socialno-ekonomskih možnosti prizadetih oseb. |
| --- | --- |

(5)

Redke bolezni zaradi svoje nizke prevalence in specifičnosti zahtevajo globalen pristop, ki temelji na prizadevanjih na posameznih področjih ter skupnih prizadevanjih za preprečitev znatne obolevnosti ali prezgodnje umrljivosti, ki se ji je mogoče izogniti, in za izboljšanje kakovosti življenja ter socialno-ekonomskih možnosti prizadetih oseb.

| (5) | Redke bolezni zaradi svoje nizke prevalence in specifičnosti
  ter visokega končnega števila primerov
  zahtevajo globalen pristop, ki temelji na prizadevanjih na posameznih področjih ter skupnih prizadevanjih,
  vključno s partnerstvi s tretjimi državami, kot so ZDA,
  za preprečitev znatne obolevnosti ali prezgodnje umrljivosti, ki se ji je mogoče izogniti, in za izboljšanje kakovosti življenja ter socialno-ekonomskih možnosti prizadetih oseb
  v razvitih državah in državah v razvoju
  . |
| --- | --- |

(5)

Redke bolezni zaradi svoje nizke prevalence in specifičnosti
  ter visokega končnega števila primerov
  zahtevajo globalen pristop, ki temelji na prizadevanjih na posameznih področjih ter skupnih prizadevanjih,
  vključno s partnerstvi s tretjimi državami, kot so ZDA,
  za preprečitev znatne obolevnosti ali prezgodnje umrljivosti, ki se ji je mogoče izogniti, in za izboljšanje kakovosti življenja ter socialno-ekonomskih možnosti prizadetih oseb
  v razvitih državah in državah v razvoju
  .

Sprememba 6

Predlog priporočila

Uvodna izjava 8

| (8) | Za izboljšanje usklajevanja in povezovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud, ki se nanašajo na redke bolezni, je treba vse ustrezne nacionalne ukrepe na področju redkih bolezni vključiti v nacionalne načrte za redke bolezni. |
| --- | --- |

(8)

Za izboljšanje usklajevanja in povezovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud, ki se nanašajo na redke bolezni, je treba vse ustrezne nacionalne ukrepe na področju redkih bolezni vključiti v nacionalne načrte za redke bolezni.

| (8) | Za izboljšanje usklajevanja in povezovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud
  ter sodelovanja med izobraževalnimi centri
  , ki se nanašajo na redke bolezni, je treba vse ustrezne nacionalne ukrepe na področju redkih bolezni vključiti v nacionalne načrte za redke bolezni. |
| --- | --- |

(8)

Za izboljšanje usklajevanja in povezovanja nacionalnih, regionalnih in lokalnih pobud
  ter sodelovanja med izobraževalnimi centri
  , ki se nanašajo na redke bolezni, je treba vse ustrezne nacionalne ukrepe na področju redkih bolezni vključiti v nacionalne načrte za redke bolezni.

Sprememba 7

Predlog priporočila

Uvodna izjava 13

| (13) | Dodana vrednost Skupnosti evropskih referenčnih mrež je še posebej visoka za redke bolezni zaradi redkosti pojavljanja takšnih stanj, kar pomeni omejeno število bolnikov in pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj v posamezni državi. Zbiranje strokovnega znanja in izkušenj na evropski ravni je zato izjemnega pomena za zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostne oskrbe bolnikom z redko boleznijo. |
| --- | --- |

(13)

Dodana vrednost Skupnosti evropskih referenčnih mrež je še posebej visoka za redke bolezni zaradi redkosti pojavljanja takšnih stanj, kar pomeni omejeno število bolnikov in pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj v posamezni državi. Zbiranje strokovnega znanja in izkušenj na evropski ravni je zato izjemnega pomena za zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostne oskrbe bolnikom z redko boleznijo.

| (13) | Dodana vrednost Skupnosti evropskih referenčnih mrež je še posebej visoka za redke bolezni zaradi redkosti pojavljanja takšnih stanj, kar pomeni omejeno število bolnikov in pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj v posamezni državi. Zbiranje strokovnega znanja in izkušenj na evropski ravni je zato izjemnega pomena za zagotavljanje enakega dostopa do
  točne informacije, ustrezne in pravočasne diagnoze in
  visokokakovostne oskrbe bolnikom z redko boleznijo. |
| --- | --- |

(13)

Dodana vrednost Skupnosti evropskih referenčnih mrež je še posebej visoka za redke bolezni zaradi redkosti pojavljanja takšnih stanj, kar pomeni omejeno število bolnikov in pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj v posamezni državi. Zbiranje strokovnega znanja in izkušenj na evropski ravni je zato izjemnega pomena za zagotavljanje enakega dostopa do
  točne informacije, ustrezne in pravočasne diagnoze in
  visokokakovostne oskrbe bolnikom z redko boleznijo.

Sprememba 8

Predlog priporočila

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Farmacevtski forum je 12. oktobra 2008 sprejel končno poročilo, v katerem predlaga smernice, da bi lahko države članice, zainteresirane strani in Komisija okrepile svoja prizadevanja za zagotovitev lažjega in hitrejšega dostopa do zdravil sirot v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(14a)

Farmacevtski forum je 12. oktobra 2008 sprejel končno poročilo, v katerem predlaga smernice, da bi lahko države članice, zainteresirane strani in Komisija okrepile svoja prizadevanja za zagotovitev lažjega in hitrejšega dostopa do zdravil sirot v Evropski uniji.

Sprememba 9

Predlog priporočila

Uvodna izjava 20

| (20) | Zato morajo biti bolniki in njihovi predstavniki vključeni na vsaki stopnji postopka oblikovanja politike in odločanja. Njihove dejavnosti je treba aktivno spodbujati in podpirati, tudi finančno, v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(20)

Zato morajo biti bolniki in njihovi predstavniki vključeni na vsaki stopnji postopka oblikovanja politike in odločanja. Njihove dejavnosti je treba aktivno spodbujati in podpirati, tudi finančno, v vsaki državi članici.

| (20) | Zato morajo biti bolniki in njihovi predstavniki vključeni na vsaki stopnji postopka oblikovanja politike in odločanja. Njihove dejavnosti je treba aktivno spodbujati in podpirati, tudi finančno, v vsaki državi članici,
  kot tudi na ravni Evropske unije prek vseevropskih mrež pomoči bolnikom s posebnimi redkimi boleznimi
  . |
| --- | --- |

(20)

Zato morajo biti bolniki in njihovi predstavniki vključeni na vsaki stopnji postopka oblikovanja politike in odločanja. Njihove dejavnosti je treba aktivno spodbujati in podpirati, tudi finančno, v vsaki državi članici,
  kot tudi na ravni Evropske unije prek vseevropskih mrež pomoči bolnikom s posebnimi redkimi boleznimi
  .

Sprememba 10

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – uvodni del

| 1. | vzpostavijo nacionalne načrte za redke bolezni, da bolnikom z redkimi boleznimi zagotovijo univerzalen dostop do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in zdravili sirotami po njihovem celotnem ozemlju, po načelu enakosti in solidarnosti po vsej EU in zlasti, da: |
| --- | --- |

1.

vzpostavijo nacionalne načrte za redke bolezni, da bolnikom z redkimi boleznimi zagotovijo univerzalen dostop do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in zdravili sirotami po njihovem celotnem ozemlju, po načelu enakosti in solidarnosti po vsej EU in zlasti, da:

| 1. | vzpostavijo nacionalne načrte za redke bolezni, da bolnikom z redkimi boleznimi zagotovijo univerzalen dostop do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in zdravili sirotami
  kot tudi rehabilitacijo in navajanjem na življenje z boleznijo,
  po njihovem celotnem ozemlju, po načelu enakosti in solidarnosti po vsej EU in zlasti, da: |
| --- | --- |

1.

vzpostavijo nacionalne načrte za redke bolezni, da bolnikom z redkimi boleznimi zagotovijo univerzalen dostop do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in zdravili sirotami
  kot tudi rehabilitacijo in navajanjem na življenje z boleznijo,
  po njihovem celotnem ozemlju, po načelu enakosti in solidarnosti po vsej EU in zlasti, da:

Sprememba 11

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 1

| (1) | do konca leta
  2011
  oblikujejo in sprejmejo celovito strategijo, katere cilj je usmerjanje in oblikovanje vseh ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v obliki nacionalnega načrta za redke bolezni; |
| --- | --- |

(1)

do konca leta
  2011
  oblikujejo in sprejmejo celovito strategijo, katere cilj je usmerjanje in oblikovanje vseh ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v obliki nacionalnega načrta za redke bolezni;

| (1) | do konca leta
  2010
  oblikujejo in sprejmejo celovito strategijo, katere cilj je usmerjanje in oblikovanje vseh ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v obliki nacionalnega načrta za redke bolezni; |
| --- | --- |

(1)

do konca leta
  2010
  oblikujejo in sprejmejo celovito strategijo, katere cilj je usmerjanje in oblikovanje vseh ustreznih ukrepov na področju redkih bolezni v obliki nacionalnega načrta za redke bolezni;

Sprememba 12

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 3

| (3) | v okviru nacionalnega načrta za redke bolezni določijo omejeno število prednostnih ukrepov s konkretnimi cilji, jasno določenimi roki, strukturami za upravljanje in rednim poročanjem; |
| --- | --- |

(3)

v okviru nacionalnega načrta za redke bolezni določijo omejeno število prednostnih ukrepov s konkretnimi cilji, jasno določenimi roki, strukturami za upravljanje in rednim poročanjem;

| (3) | v okviru nacionalnega načrta za redke bolezni določijo omejeno število prednostnih ukrepov s konkretnimi cilji, jasno določenimi roki,
  obsežnim in jasno določenim financiranjem,
  strukturami za upravljanje in rednim poročanjem; |
| --- | --- |

(3)

v okviru nacionalnega načrta za redke bolezni določijo omejeno število prednostnih ukrepov s konkretnimi cilji, jasno določenimi roki,
  obsežnim in jasno določenim financiranjem,
  strukturami za upravljanje in rednim poročanjem;

Sprememba 13

Predlog priporočila

Odstavek 1 – točka 3 a (novo)

| (3a) | izjavijo, ali imajo specializirane centre, in sestavijo katalog strokovnjakov; |
| --- | --- |

(3a)

izjavijo, ali imajo specializirane centre, in sestavijo katalog strokovnjakov;

Sprememba 14

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 5

| (5) | v nacionalne načrte vključijo določbe, oblikovane za zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in zdravili sirotami
  , za vse bolnike
  z redkimi boleznimi po vsem ozemlju njihove države, da bi tako končno na podlagi pravičnosti in solidarnosti dosegli pravičen dostop do kakovostne oskrbe po vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

(5)

v nacionalne načrte vključijo določbe, oblikovane za zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko, zdravljenjem in zdravili sirotami
  , za vse bolnike
  z redkimi boleznimi po vsem ozemlju njihove države, da bi tako končno na podlagi pravičnosti in solidarnosti dosegli pravičen dostop do kakovostne oskrbe po vsej Evropski uniji;

| (5) | v nacionalne načrte vključijo določbe, oblikovane za zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko,
  primarnimi preventivnimi ukrepi,
  zdravljenjem in zdravili sirotami
  kot tudi rehabilitacijo in navajanje na življenje z boleznijo v korist vseh bolnikov
  z redkimi boleznimi po vsem ozemlju njihove države, da bi tako na podlagi pravičnosti in solidarnosti dosegli pravičen dostop do kakovostne oskrbe po vsej Evropski uniji,
  v skladu z načeli iz dokumenta z naslovom „Izboljšanje dostopa do zdravil sirot za vse obolele državljane EU“, ki ga je sprejel farmacevtski forum na visoki ravni
  . |
| --- | --- |

(5)

v nacionalne načrte vključijo določbe, oblikovane za zagotavljanje enakega dostopa do visokokakovostne oskrbe, vključno z diagnostiko,
  primarnimi preventivnimi ukrepi,
  zdravljenjem in zdravili sirotami
  kot tudi rehabilitacijo in navajanje na življenje z boleznijo v korist vseh bolnikov
  z redkimi boleznimi po vsem ozemlju njihove države, da bi tako na podlagi pravičnosti in solidarnosti dosegli pravičen dostop do kakovostne oskrbe po vsej Evropski uniji,
  v skladu z načeli iz dokumenta z naslovom „Izboljšanje dostopa do zdravil sirot za vse obolele državljane EU“, ki ga je sprejel farmacevtski forum na visoki ravni
  .

Sprememba 15

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| (5a) | spodbujajo prizadevanja za preprečevanje dednih redkih bolezni:










  (a) | z genetskim svetovanjem staršem, ki so prenašalci bolezni; in |
| --- | --- | --- |

(5a)

spodbujajo prizadevanja za preprečevanje dednih redkih bolezni:

(a)

z genetskim svetovanjem staršem, ki so prenašalci bolezni; in

| (b) | z izborom zdravih zarodkov pred vsaditvijo – po potrebi, če ni v nasprotju z obstoječo nacionalno zakonodajo in vedno na prostovoljni podlagi. |
| --- | --- |

(b)

z izborom zdravih zarodkov pred vsaditvijo – po potrebi, če ni v nasprotju z obstoječo nacionalno zakonodajo in vedno na prostovoljni podlagi.

Sprememba 16

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

| (5b) | v nacionalnih načrtih o dajanju na voljo medicinskih proizvodov brez dovoljenja za trženje zagotovijo izjemne ukrepe, po katerih se bolnikom z redkimi boleznimi omogoči dostop do teh zdravil, ko obstaja realna javna potreba po tem, in če v državi članici ni drugih možnosti ustreznega in razpoložljivega zdravljenja, ocena iz poročila o koristih/tveganjih pa je predvidoma pozitivna. |
| --- | --- |

(5b)

v nacionalnih načrtih o dajanju na voljo medicinskih proizvodov brez dovoljenja za trženje zagotovijo izjemne ukrepe, po katerih se bolnikom z redkimi boleznimi omogoči dostop do teh zdravil, ko obstaja realna javna potreba po tem, in če v državi članici ni drugih možnosti ustreznega in razpoložljivega zdravljenja, ocena iz poročila o koristih/tveganjih pa je predvidoma pozitivna.

Sprememba 17

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

| (5c) | ustanovijo večstranske svetovalne skupine na nacionalni ravni, v katere bodo vključene vse zainteresirane strani in ki bodo vodile vlade pri zasnovi in izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov za redke bolezni. Zagotoviti morajo, da so vlade dobro informirane in da sklepi, sprejeti na nacionalni ravni, odražajo mnenje in potrebe družbe. |
| --- | --- |

(5c)

ustanovijo večstranske svetovalne skupine na nacionalni ravni, v katere bodo vključene vse zainteresirane strani in ki bodo vodile vlade pri zasnovi in izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov za redke bolezni. Zagotoviti morajo, da so vlade dobro informirane in da sklepi, sprejeti na nacionalni ravni, odražajo mnenje in potrebe družbe.

Sprememba 18

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 1 – točka 5 d (novo)

| (5d) | spodbujajo nacionalno financiranje zdravljenja redkih bolezni. Če država članica ne želi ali ne more ustanoviti centrov odličnosti, je treba uporabiti ta nacionalni sklad za zagotavljanje pacientom, da lahko potujejo v tak center v drugi državi. Vendar je tudi bistveno, da se ta proračun letno pregleduje in prilagaja na osnovi znanj o pacientih, ki potrebujejo zdravljenje v tem letu, in o možnih zdravljenjih, ki jih je treba dodati. To je treba narediti ob udeležbi večstranskih svetovalnih odborov. |
| --- | --- |

(5d)

spodbujajo nacionalno financiranje zdravljenja redkih bolezni. Če država članica ne želi ali ne more ustanoviti centrov odličnosti, je treba uporabiti ta nacionalni sklad za zagotavljanje pacientom, da lahko potujejo v tak center v drugi državi. Vendar je tudi bistveno, da se ta proračun letno pregleduje in prilagaja na osnovi znanj o pacientih, ki potrebujejo zdravljenje v tem letu, in o možnih zdravljenjih, ki jih je treba dodati. To je treba narediti ob udeležbi večstranskih svetovalnih odborov.

Sprememba 19

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 2 – točka 1

| (1) | v Evropski uniji uporabljajo skupno opredelitev redkih bolezni kot bolezni, ki prizadenejo največ 5 na 10 000 oseb; |
| --- | --- |

(1)

v Evropski uniji uporabljajo skupno opredelitev redkih bolezni kot bolezni, ki prizadenejo največ 5 na 10 000 oseb;

| (1) | v Evropski uniji uporabljajo skupno opredelitev redkih bolezni kot bolezni, ki prizadenejo največ 5 na 10 000 oseb,
  kot število, ki velja za celotno Evropsko unijo, pri čemer je zelo pomembno poznati natančno razširjenost bolezni za vsako državo članico posebej
  ; |
| --- | --- |

(1)

v Evropski uniji uporabljajo skupno opredelitev redkih bolezni kot bolezni, ki prizadenejo največ 5 na 10 000 oseb,
  kot število, ki velja za celotno Evropsko unijo, pri čemer je zelo pomembno poznati natančno razširjenost bolezni za vsako državo članico posebej
  ;

Sprememba 20

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 2 – točka 4

| (4) | na nacionalni in regionalni ravni podpirajo posebne informacijske mreže, registre in zbirke podatkov o boleznih. |
| --- | --- |

(4)

na nacionalni in regionalni ravni podpirajo posebne informacijske mreže, registre in zbirke podatkov o boleznih.

| (4) | na
  evropski,
  nacionalni in regionalni ravni
  zlasti finančno
  podpirajo posebne informacijske mreže, registre in zbirke podatkov o boleznih,
  ki vključujejo sproti posodobljene informacije, ki so za javnost dostopne na internetu
  . |
| --- | --- |

(4)

na
  evropski,
  nacionalni in regionalni ravni
  zlasti finančno
  podpirajo posebne informacijske mreže, registre in zbirke podatkov o boleznih,
  ki vključujejo sproti posodobljene informacije, ki so za javnost dostopne na internetu
  .

Sprememba 21

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 3 – točka 3

| (3) | spodbujajo udeležbo nacionalnih raziskovalcev in laboratorijev pri raziskovalnih projektih za redke bolezni, ki so financirani na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

(3)

spodbujajo udeležbo nacionalnih raziskovalcev in laboratorijev pri raziskovalnih projektih za redke bolezni, ki so financirani na ravni Skupnosti;

| (3) | spodbujajo udeležbo nacionalnih raziskovalcev in laboratorijev pri raziskovalnih projektih za redke bolezni, ki so financirani na ravni Skupnosti,
  ter izkoristijo možnosti, ki jih nudi Uredba (ES) št. 141/2000 o zdravilih sirotah; |
| --- | --- |

(3)

spodbujajo udeležbo nacionalnih raziskovalcev in laboratorijev pri raziskovalnih projektih za redke bolezni, ki so financirani na ravni Skupnosti,
  ter izkoristijo možnosti, ki jih nudi Uredba (ES) št. 141/2000 o zdravilih sirotah;

Sprememba 22

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 3 – točka 3 a (novo)

| (3a) | spodbujajo izmenjavo znanja ter sodelovanje med raziskovalci, laboratoriji in raziskovalnimi projekti v Evropski uniji ter podobnimi ustanovami v tretjih državah, da bodo imele poleg EU splošne koristi tudi revnejše države in države v razvoju, ki so v slabšem položaju glede zagotavljanja sredstev za raziskave redkih bolezni; |
| --- | --- |

(3a)

spodbujajo izmenjavo znanja ter sodelovanje med raziskovalci, laboratoriji in raziskovalnimi projekti v Evropski uniji ter podobnimi ustanovami v tretjih državah, da bodo imele poleg EU splošne koristi tudi revnejše države in države v razvoju, ki so v slabšem položaju glede zagotavljanja sredstev za raziskave redkih bolezni;

Sprememba 23

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 3 – točka 4

| (4) | v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe, katerih cilj je spodbujanje raziskav, vključno z raziskavami v okviru javnega zdravja, in socialnimi raziskavami na področju redkih bolezni, zlasti z namenom, da se oblikujejo orodja, kot so transverzalne infrastrukture, ter projekti, ki so specifični za posamezne bolezni; |
| --- | --- |

(4)

v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe, katerih cilj je spodbujanje raziskav, vključno z raziskavami v okviru javnega zdravja, in socialnimi raziskavami na področju redkih bolezni, zlasti z namenom, da se oblikujejo orodja, kot so transverzalne infrastrukture, ter projekti, ki so specifični za posamezne bolezni;

| (4) | v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe, katerih cilj je spodbujanje raziskav, vključno z raziskavami v okviru javnega zdravja, in socialnimi raziskavami na področju redkih bolezni, zlasti z namenom, da se oblikujejo orodja, kot so transverzalne infrastrukture, ter projekti, ki so specifični za posamezne bolezni,
  programi za rehabilitacijo ter programi za navajanje na življenje z redko boleznijo, kot tudi raziskave o diagnostičnih testih in orodjih
  ; |
| --- | --- |

(4)

v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe, katerih cilj je spodbujanje raziskav, vključno z raziskavami v okviru javnega zdravja, in socialnimi raziskavami na področju redkih bolezni, zlasti z namenom, da se oblikujejo orodja, kot so transverzalne infrastrukture, ter projekti, ki so specifični za posamezne bolezni,
  programi za rehabilitacijo ter programi za navajanje na življenje z redko boleznijo, kot tudi raziskave o diagnostičnih testih in orodjih
  ;

Sprememba 24

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 3 – točka 4 a (novo)

| (4a) | zagotovijo ustrezen mehanizem dolgoročnega financiranja, na primer prek javno-zasebnih partnerstev, za podpiranje raziskav na nacionalni in evropski ravni, da se zagotovi njihova trajnost; |
| --- | --- |

(4a)

zagotovijo ustrezen mehanizem dolgoročnega financiranja, na primer prek javno-zasebnih partnerstev, za podpiranje raziskav na nacionalni in evropski ravni, da se zagotovi njihova trajnost;

Sprememba 25

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 4 – točka 1

| (1) | do konca leta 2011 določijo nacionalne in regionalne strokovne centre po vsem nacionalnem ozemlju in tam, kjer strokovnih centrov ni, spodbujajo njihovo ustanovitev z vključitvijo določb o ustanovitvi nacionalnih in regionalnih strokovnih centrov v nacionalni načrt za redke bolezni ; |
| --- | --- |

(1)

do konca leta 2011 določijo nacionalne in regionalne strokovne centre po vsem nacionalnem ozemlju in tam, kjer strokovnih centrov ni, spodbujajo njihovo ustanovitev z vključitvijo določb o ustanovitvi nacionalnih in regionalnih strokovnih centrov v nacionalni načrt za redke bolezni ;

| (1) | do konca leta 2011 določijo nacionalne in regionalne strokovne centre po vsem nacionalnem ozemlju in tam, kjer strokovnih centrov ni, spodbujajo njihovo ustanovitev z vključitvijo določb o ustanovitvi nacionalnih in regionalnih strokovnih centrov v nacionalni načrt za redke bolezni;
  pomagajo sestaviti kataloge redkih bolezni in strokovnjakov za redke bolezni; |
| --- | --- |

(1)

do konca leta 2011 določijo nacionalne in regionalne strokovne centre po vsem nacionalnem ozemlju in tam, kjer strokovnih centrov ni, spodbujajo njihovo ustanovitev z vključitvijo določb o ustanovitvi nacionalnih in regionalnih strokovnih centrov v nacionalni načrt za redke bolezni;
  pomagajo sestaviti kataloge redkih bolezni in strokovnjakov za redke bolezni;

Sprememba 26

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 4 – točka 3

| (3) | organizirajo poti zdravstvene oskrbe za bolnike z vzpostavitvijo sodelovanja z ustreznimi strokovnjaki v državi ali po potrebi iz tujine; kadar je to potrebno za zagotovitev univerzalnega dostopa do posebne zdravstvene oskrbe, podpirajo čezmejno zdravstveno varstvo, vključno z mobilnostjo bolnikov, zdravstvenih delavcev in izvajalcev storitev ter zagotavljanje storitev prek informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(3)

organizirajo poti zdravstvene oskrbe za bolnike z vzpostavitvijo sodelovanja z ustreznimi strokovnjaki v državi ali po potrebi iz tujine; kadar je to potrebno za zagotovitev univerzalnega dostopa do posebne zdravstvene oskrbe, podpirajo čezmejno zdravstveno varstvo, vključno z mobilnostjo bolnikov, zdravstvenih delavcev in izvajalcev storitev ter zagotavljanje storitev prek informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| (3) | organizirajo
  evropske
  poti zdravstvene oskrbe za bolnike
  z redkimi boleznimi
  z vzpostavitvijo sodelovanja z ustreznimi strokovnjaki v državi ali po potrebi iz tujine; kadar je to potrebno za zagotovitev univerzalnega dostopa do posebne zdravstvene oskrbe, podpirajo čezmejno zdravstveno varstvo, vključno z mobilnostjo bolnikov
  in strokovnega znanja prek prenosa podatkov
  , zdravstvenih delavcev in izvajalcev storitev ter zagotavljanje storitev prek informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(3)

organizirajo
  evropske
  poti zdravstvene oskrbe za bolnike
  z redkimi boleznimi
  z vzpostavitvijo sodelovanja z ustreznimi strokovnjaki v državi ali po potrebi iz tujine; kadar je to potrebno za zagotovitev univerzalnega dostopa do posebne zdravstvene oskrbe, podpirajo čezmejno zdravstveno varstvo, vključno z mobilnostjo bolnikov
  in strokovnega znanja prek prenosa podatkov
  , zdravstvenih delavcev in izvajalcev storitev ter zagotavljanje storitev prek informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

Sprememba 27

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 4 – točka 5

| (5) | zagotovijo, da nacionalni in regionalni strokovni centri upoštevajo standarde, ki so jih opredelile evropske referenčne mreže za redke bolezni, ter pri tem upoštevajo potrebe in pričakovanja bolnikov in strokovnjakov. |
| --- | --- |

(5)

zagotovijo, da nacionalni in regionalni strokovni centri upoštevajo standarde, ki so jih opredelile evropske referenčne mreže za redke bolezni, ter pri tem upoštevajo potrebe in pričakovanja bolnikov in strokovnjakov.

| (5) | zagotovijo, da nacionalni in regionalni strokovni centri upoštevajo standarde, ki so jih opredelile evropske referenčne mreže za redke bolezni, ter pri tem upoštevajo potrebe in pričakovanja bolnikov in strokovnjakov
  ter bolnike vključijo dejavnosti teh centrov
  ; |
| --- | --- |

(5)

zagotovijo, da nacionalni in regionalni strokovni centri upoštevajo standarde, ki so jih opredelile evropske referenčne mreže za redke bolezni, ter pri tem upoštevajo potrebe in pričakovanja bolnikov in strokovnjakov
  ter bolnike vključijo dejavnosti teh centrov
  ;

Sprememba 28

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 4 – točka 5 a (novo)

| (5a) | spodbujajo strokovne centre in specializirane bolnišnice, da, če je mogoče s pomočjo financiranja ali sofinanciranja Evropske unije, uvedejo posebno usposabljanje strokovnih delavcev za nekatere redke bolezni in jim omogočijo pridobitev ustreznega strokovnega znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

(5a)

spodbujajo strokovne centre in specializirane bolnišnice, da, če je mogoče s pomočjo financiranja ali sofinanciranja Evropske unije, uvedejo posebno usposabljanje strokovnih delavcev za nekatere redke bolezni in jim omogočijo pridobitev ustreznega strokovnega znanja in izkušenj.

Sprememba 29

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 5 – točka 1 – podtočka b

| (b) | evropskih smernic za presejanje prebivalstva in diagnostične teste; |
| --- | --- |

(b)

evropskih smernic za presejanje prebivalstva in diagnostične teste;

| (b) | evropskih smernic za presejanje prebivalstva in diagnostične teste
  , vključno z genetskimi testi, kot je presejalni test heterozigotnosti in diagnoza z biopsijo polarnega telesa, ki zagotavljajo poskuse na visoki kakovostni ravni in ustrezno genetsko svetovanje, ob upoštevanju različnih etičnih stališč držav članic
  ; |
| --- | --- |

(b)

evropskih smernic za presejanje prebivalstva in diagnostične teste
  , vključno z genetskimi testi, kot je presejalni test heterozigotnosti in diagnoza z biopsijo polarnega telesa, ki zagotavljajo poskuse na visoki kakovostni ravni in ustrezno genetsko svetovanje, ob upoštevanju različnih etičnih stališč držav članic
  ;

Sprememba 30

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 5 – točka 1 – podtočka c

| (c) | porazdelitve priprave
  poročil o oceni terapevtske dodane vrednosti zdravil sirot na ravni EU med države članice, da skrajšajo roki dostopa do zdravil sirot za bolnike z redkimi boleznimi; |
| --- | --- |

(c)

porazdelitve priprave
  poročil o oceni terapevtske dodane vrednosti zdravil sirot na ravni EU med države članice, da skrajšajo roki dostopa do zdravil sirot za bolnike z redkimi boleznimi;

| (c) | priprave
  poročil držav članic o oceni klinične dodane vrednosti zdravil sirot na ravni EU
  v okviru Evropske agencije za zdravila (EMEA), ki združuje evropsko znanje na tem področju, da se skrajšajo roki dostopa do zdravil sirot za bolnike z redkimi boleznimi; |
| --- | --- |

(c)

priprave
  poročil držav članic o oceni klinične dodane vrednosti zdravil sirot na ravni EU
  v okviru Evropske agencije za zdravila (EMEA), ki združuje evropsko znanje na tem področju, da se skrajšajo roki dostopa do zdravil sirot za bolnike z redkimi boleznimi;

Sprememba 31

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 5 – točka 1 – podtočka c a (novo)

| (ca) | strukturne podpore za naložbe v zbirko podatkov Orphanet, da bi se zagotovil lahek dostop do informacij o redkih boleznih; |
| --- | --- |

(ca)

strukturne podpore za naložbe v zbirko podatkov Orphanet, da bi se zagotovil lahek dostop do informacij o redkih boleznih;

Sprememba 32

Predlog priporočila

Priporočilo državam članicam – odstavek 6

| 6. | Povečanje odgovornosti organizacij bolnikov |
| --- | --- |

6.

Povečanje odgovornosti organizacij bolnikov

| 6. | Povečanje odgovornosti
  neodvisnih
  organizacij bolnikov |
| --- | --- |

6.

Povečanje odgovornosti
  neodvisnih
  organizacij bolnikov

| (1) | sprejmejo ukrepe za zagotovitev ustreznih posvetovanj z bolniki in predstavniki bolnikov na vseh stopnjah oblikovanja politike in odločanja na področju redkih bolezni, vključno z vzpostavitvijo in upravljanjem strokovnih centrov in evropskih referenčnih mrež ter oblikovanjem nacionalnih načrtov; |
| --- | --- |

(1)

sprejmejo ukrepe za zagotovitev ustreznih posvetovanj z bolniki in predstavniki bolnikov na vseh stopnjah oblikovanja politike in odločanja na področju redkih bolezni, vključno z vzpostavitvijo in upravljanjem strokovnih centrov in evropskih referenčnih mrež ter oblikovanjem nacionalnih načrtov;

| (1) | sprejmejo ukrepe za zagotovitev ustreznih posvetovanj z bolniki in
  neodvisnimi
  predstavniki bolnikov na vseh stopnjah oblikovanja politike in odločanja na področju redkih bolezni, vključno z vzpostavitvijo in upravljanjem strokovnih centrov in evropskih referenčnih mrež ter oblikovanjem nacionalnih načrtov; |
| --- | --- |

(1)

sprejmejo ukrepe za zagotovitev ustreznih posvetovanj z bolniki in
  neodvisnimi
  predstavniki bolnikov na vseh stopnjah oblikovanja politike in odločanja na področju redkih bolezni, vključno z vzpostavitvijo in upravljanjem strokovnih centrov in evropskih referenčnih mrež ter oblikovanjem nacionalnih načrtov;

| (2) | podpirajo dejavnosti organizacij bolnikov, kot so ozaveščanje, vzpostavljanje zmogljivosti in usposabljanje, izmenjava informacij in dobrih praks, povezovanje v mreže, doseganje zelo izoliranih bolnikov; |
| --- | --- |

(2)

podpirajo dejavnosti organizacij bolnikov, kot so ozaveščanje, vzpostavljanje zmogljivosti in usposabljanje, izmenjava informacij in dobrih praks, povezovanje v mreže, doseganje zelo izoliranih bolnikov;

| (2) | podpirajo dejavnosti
  neodvisnih
  organizacij bolnikov, kot so ozaveščanje, vzpostavljanje zmogljivosti in usposabljanje, izmenjava informacij in dobrih praks, povezovanje v mreže, doseganje zelo izoliranih bolnikov; |
| --- | --- |

(2)

podpirajo dejavnosti
  neodvisnih
  organizacij bolnikov, kot so ozaveščanje, vzpostavljanje zmogljivosti in usposabljanje, izmenjava informacij in dobrih praks, povezovanje v mreže, doseganje zelo izoliranih bolnikov;

| (2a) | organizacijam pacientov zagotovijo sredstva, ki niso neposredno vezana na farmacevtske družbe; |
| --- | --- |

(2a)

| (2b) | bolnikom omogočijo lažji dostop do informacij na evropski ravni o zdravilih, zdravljenju ali centrih za zdravljenje v državah članicah ali tretjih državah, ki nudijo medicinsko oskrbo, posebej prilagojeno njihovi bolezni; |
| --- | --- |

(2b)

| (3) | v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe o podpori organizacijam bolnikov in posvetovanju z njimi, kakor je navedeno v odstavkih (1) in (2); |
| --- | --- |

(3)

v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe o podpori organizacijam bolnikov in posvetovanju z njimi, kakor je navedeno v odstavkih (1) in (2);

| (3) | v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe o podpori
  neodvisnim
  organizacijam bolnikov in posvetovanju z njimi, kakor je navedeno v odstavkih (1)
  in (2); zagotovijo, da sta v nacionalnih načrtih predvideni določitev nacionalnih ali regionalnih strokovnih centrov in sestava katalogov strokovnjakov za redke bolezni. |
| --- | --- |

(3)

v nacionalne načrte za redke bolezni vključijo določbe o podpori
  neodvisnim
  organizacijam bolnikov in posvetovanju z njimi, kakor je navedeno v odstavkih (1)
  in (2); zagotovijo, da sta v nacionalnih načrtih predvideni določitev nacionalnih ali regionalnih strokovnih centrov in sestava katalogov strokovnjakov za redke bolezni.

Sprememba 33

Predlog priporočila

Priporočila Komisiji – odstavek -1 (novo)

| (-1) | trajnostno podpre Orphanet, evropsko spletno stran, na kateri bodo na enem mestu združene informacije o:









  (a) | obstoju posebnih raziskav o redkih boleznih, njihovih rezultatih in dosegljivosti za bolnike, |
| --- | --- | --- |

(-1)

(a)

obstoju posebnih raziskav o redkih boleznih, njihovih rezultatih in dosegljivosti za bolnike,

| (b) | zdravilih, ki so na voljo za posamezne redke bolezni, |
| --- | --- |

(b)

zdravilih, ki so na voljo za posamezne redke bolezni,

| (c) | zdravljenju, ki ga posamezna država članica ponuja za posamezno redko bolezen, |
| --- | --- |

(c)

zdravljenju, ki ga posamezna država članica ponuja za posamezno redko bolezen,

| (d) | specialističnih zdravstvenih centrih v državah članicah ali tretjih državah za posamezno redko bolezen. |
| --- | --- |

(d)

specialističnih zdravstvenih centrih v državah članicah ali tretjih državah za posamezno redko bolezen.

Sprememba 34

Predlog priporočila

Priporočila Komisiji – odstavek 1

| 1. | najpozneje ob koncu petega leta po sprejetju tega priporočila
  na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, pripravi poročilo o izvajanju tega priporočila, naslovljeno na Svet, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, da se proučita učinkovitost predlaganih ukrepov in potreba po nadaljnjem ukrepanju; |
| --- | --- |

1.

najpozneje ob koncu petega leta po sprejetju tega priporočila
  na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, pripravi poročilo o izvajanju tega priporočila, naslovljeno na Svet, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, da se proučita učinkovitost predlaganih ukrepov in potreba po nadaljnjem ukrepanju;

| 1. | na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, pripravi poročilo o izvajanju tega priporočila, naslovljeno na Svet, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, najpozneje ob koncu leta 2012, ki je leto, v katerem se bodo predložile dejavnosti za izvajanje, ki med drugim zajemajo:










  a) | proračunske ukrepe za učinkovitost programa Skupnosti za redke bolezni; |
| --- | --- | --- |

1.

na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, pripravi poročilo o izvajanju tega priporočila, naslovljeno na Svet, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, najpozneje ob koncu leta 2012, ki je leto, v katerem se bodo predložile dejavnosti za izvajanje, ki med drugim zajemajo:

a)

proračunske ukrepe za učinkovitost programa Skupnosti za redke bolezni;

| b) | ustvarjanje ustreznih mrež strokovnih centrov; |
| --- | --- |

b)

ustvarjanje ustreznih mrež strokovnih centrov;

| c) | zbiranje epidemioloških podatkov o redkih boleznih; |
| --- | --- |

c)

zbiranje epidemioloških podatkov o redkih boleznih;

| d) | mobilnost strokovnjakov in strokovnih delavcev; |
| --- | --- |

d)

mobilnost strokovnjakov in strokovnih delavcev;

| e) | mobilnost pacientov; in |
| --- | --- |

e)

mobilnost pacientov; in

| f) | upoštevanje potreb po dodatnih dejavnostih, da bi se izboljšalo življenje pacientov z redkimi boleznimi in njihovih družin. |
| --- | --- |

f)

upoštevanje potreb po dodatnih dejavnostih, da bi se izboljšalo življenje pacientov z redkimi boleznimi in njihovih družin.

---

Petek, 24. aprila 2009

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/413

---

Petek, 24. aprila 2009Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov *

P6_TA(2009)0312

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o potrditvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

2010/C 184 E/76

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2008)0530),

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov („Konvencija“), ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 13. decembra 2006,

ob upoštevanju člena 13(1) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0116/2009),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0229/2009),

| 1. | odobri sklenitev Konvencije; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Konvencije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/414

---

Petek, 24. aprila 2009Izbirni protokol h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov *

P6_TA(2009)0313

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Sklepa Sveta o pristopu Evropske skupnosti k Izbirnemu protokolu h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

2010/C 184 E/77

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2008)0530),

ob upoštevanju Izbirnega protokola h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov („Izbirni protokol“), ki ga je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 13. decembra 2006,

ob upoštevanju člena 13(1) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0117/2009),

ob upoštevanju člena 51 in člena 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0230/2009),

| 1. | odobri sklenitev Izbirnega protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Izbirnega protokola;

| 2. | poziva države članice in Komisijo, naj vsake tri leta poročajo Svetu in Parlamentu o napredku pri izvajanju Izbirnega protokola v skladu z njunimi področji pristojnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice in Komisijo, naj vsake tri leta poročajo Svetu in Parlamentu o napredku pri izvajanju Izbirnega protokola v skladu z njunimi področji pristojnosti;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/415

---

Petek, 24. aprila 2009Statistični podatki o fitofarmacevtskih sredstvih ***II

P6_TA(2009)0318

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o fitofarmacevtskih sredstvih (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 184 E/78

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11120/2/2008 – C6-0004/2009) (1),

ob upoštevanju svojega stališča s prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0778),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0256/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 38 E, 17.2.2009, str. 1.

(2)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 98.

---

Petek, 24. aprila 2009P6_TC2-COD(2006)0258

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o fitofarmacevtskih sredstvih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (3) je bilo priznano, da je treba vpliv pesticidov na zdravje ljudi in okolje, zlasti vpliv fitofarmacevtskih sredstev, ki se uporabljajo v kmetijstvu, še dodatno zmanjšati. Poudaril je potrebo po doseganju bolj trajnostne rabe pesticidov in pozval k večjemu splošnemu zmanjšanju tveganj in uporabi pesticidov v skladu s potrebno zaščito pridelka. |
| --- | --- |

(1)

V Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (3) je bilo priznano, da je treba vpliv pesticidov na zdravje ljudi in okolje, zlasti vpliv fitofarmacevtskih sredstev, ki se uporabljajo v kmetijstvu, še dodatno zmanjšati. Poudaril je potrebo po doseganju bolj trajnostne rabe pesticidov in pozval k večjemu splošnemu zmanjšanju tveganj in uporabi pesticidov v skladu s potrebno zaščito pridelka.

| (2) | Komisija je v Sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Naproti tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov“ priznala potrebo po natančnih, usklajenih in posodobljenih statističnih podatkih o prodaji in uporabi pesticidov na ravni Skupnosti. Takšni statistični podatki so potrebni za ocenjevanje politik Evropske unije o trajnostnem razvoju in za izračun ustreznih kazalnikov tveganja za zdravje ljudi in okolje v zvezi z rabo pesticidov. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v Sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Naproti tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov“ priznala potrebo po natančnih, usklajenih in posodobljenih statističnih podatkih o prodaji in uporabi pesticidov na ravni Skupnosti. Takšni statistični podatki so potrebni za ocenjevanje politik Evropske unije o trajnostnem razvoju in za izračun ustreznih kazalnikov tveganja za zdravje ljudi in okolje v zvezi z rabo pesticidov.

| (3) | Usklajeni in primerljivi statistični podatki Skupnosti o prodaji in rabi pesticidov so nujni za razvoj in spremljanje zakonodaje in politik Skupnosti v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov. |
| --- | --- |

(3)

Usklajeni in primerljivi statistični podatki Skupnosti o prodaji in rabi pesticidov so nujni za razvoj in spremljanje zakonodaje in politik Skupnosti v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov.

| (4) | Ker bodo vplivi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4) vidni šele po letu 2006, ko bo končano prvo vrednotenje aktivnih snovi za uporabo v biocidnih pripravkih, Komisija in večina držav članic trenutno nimajo dovolj znanja ali izkušenj, da bi lahko predlagale nadaljnje ukrepe v zvezi z biocidi. Področje uporabe te uredbe bi bilo zato treba omejiti na fitofarmacevtska sredstva, vključena v Uredbo (ES) št .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]
   (5), v zvezi s katerimi že obstaja veliko izkušenj o zbiranju podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Ker bodo vplivi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (4) vidni šele po letu 2006, ko bo končano prvo vrednotenje aktivnih snovi za uporabo v biocidnih pripravkih, Komisija in večina držav članic trenutno nimajo dovolj znanja ali izkušenj, da bi lahko predlagale nadaljnje ukrepe v zvezi z biocidi. Področje uporabe te uredbe bi bilo zato treba omejiti na fitofarmacevtska sredstva, vključena v Uredbo (ES) št .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]
   (5), v zvezi s katerimi že obstaja veliko izkušenj o zbiranju podatkov.

| (5) | Izkušnje Komisije pri večletnem zbiranju podatkov o prodaji in uporabi fitofarmacevtskih sredstev so pokazale potrebo po usklajeni metodologiji za zbiranje statističnih podatkov na ravni Skupnosti tako pri dajanju v promet kot tudi pri uporabnikih. Poleg tega bi morali biti za dosego cilja izračuna natančnih kazalnikov tveganja v skladu s cilji tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov statistični podatki podrobno opredeljeni vse do aktivnih snovi. |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje Komisije pri večletnem zbiranju podatkov o prodaji in uporabi fitofarmacevtskih sredstev so pokazale potrebo po usklajeni metodologiji za zbiranje statističnih podatkov na ravni Skupnosti tako pri dajanju v promet kot tudi pri uporabnikih. Poleg tega bi morali biti za dosego cilja izračuna natančnih kazalnikov tveganja v skladu s cilji tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov statistični podatki podrobno opredeljeni vse do aktivnih snovi.

| (6) | Med različnimi možnostmi zbiranja podatkov, ki so bile ocenjene pri presoji vpliva tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, je bilo obvezno zbiranje podatkov priporočeno kot najboljša možnost, ker bi omogočilo hiter in stroškovno učinkovit razvoj natančnih in zanesljivih podatkov o dajanju v promet in uporabi fitofarmacevtskih sredstev. |
| --- | --- |

(6)

Med različnimi možnostmi zbiranja podatkov, ki so bile ocenjene pri presoji vpliva tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, je bilo obvezno zbiranje podatkov priporočeno kot najboljša možnost, ker bi omogočilo hiter in stroškovno učinkovit razvoj natančnih in zanesljivih podatkov o dajanju v promet in uporabi fitofarmacevtskih sredstev.

| (7) | Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (6) je referenčni okvir za določbe te uredbe. Zlasti zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, relevantnosti, stroškovne učinkovitosti statistične zaupnosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (6) je referenčni okvir za določbe te uredbe. Zlasti zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, relevantnosti, stroškovne učinkovitosti statistične zaupnosti in preglednosti.

| (8) | Prenos podatkov urejajo pravila, določena v Uredbi (ES) št. 322/97 in v Uredbi Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (7). Ukrepi, ki se sprejmejo v skladu z navedenima uredbama, zagotavljajo fizično in logično varstvo podatkov ter zagotavljajo, da ne pride do nezakonitega razkritja zaupnih podatkov ali do njihove nestatistične rabe pri pripravi in diseminaciji statističnih podatkov Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Prenos podatkov urejajo pravila, določena v Uredbi (ES) št. 322/97 in v Uredbi Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (7). Ukrepi, ki se sprejmejo v skladu z navedenima uredbama, zagotavljajo fizično in logično varstvo podatkov ter zagotavljajo, da ne pride do nezakonitega razkritja zaupnih podatkov ali do njihove nestatistične rabe pri pripravi in diseminaciji statističnih podatkov Skupnosti.

| (9) | Zagotoviti bi bilo treba varovanje zaupnosti podatkov, ki imajo gospodarsko vrednost, med drugim z ustreznim združevanjem pri objavi statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(9)

Zagotoviti bi bilo treba varovanje zaupnosti podatkov, ki imajo gospodarsko vrednost, med drugim z ustreznim združevanjem pri objavi statističnih podatkov.

| (10) | Za zagotovitev primerljivih rezultatov bi bilo treba statistične podatke o fitofarmacevtskih sredstvih pripraviti v skladu z določenim sistemom razčlenitve, v ustrezni obliki in v določenem roku po koncu referenčnega leta, kot je določeno v prilogah k tej uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev primerljivih rezultatov bi bilo treba statistične podatke o fitofarmacevtskih sredstvih pripraviti v skladu z določenim sistemom razčlenitve, v ustrezni obliki in v določenem roku po koncu referenčnega leta, kot je določeno v prilogah k tej uredbi.

| (11) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (12) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za opredelitev tretiranih površin in za prilagoditev Priloge III. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(12)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za opredelitev tretiranih površin in za prilagoditev Priloge III. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (13) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o dajanju v promet in uporabi fitofarmacevtskih sredstev, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(13)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o dajanju v promet in uporabi fitofarmacevtskih sredstev, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (14) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (9) – |
| --- | --- |

(14)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za statistični program, ustanovljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (9) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina, področje uporabe in cilji

1.   Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti o dajanju v promet in uporabi
  pesticidov, ki so fitofarmacevtska sredstva v skladu s členom 2(a)(i).

2.   Statistični podatki zadevajo:

| — | letne količine fitofarmacevtskih sredstev, danih v promet, v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

—

letne količine fitofarmacevtskih sredstev, danih v promet, v skladu s Prilogo I;

| — | letne količine fitofarmacevtskih sredstev, uporabljenih v kmetijstvu, v skladu s Prilogo II. |
| --- | --- |

—

letne količine fitofarmacevtskih sredstev, uporabljenih v kmetijstvu, v skladu s Prilogo II.

3.   Statistični podatki se skupaj z drugimi ustreznimi podatki uporabljajo zlasti za namene člena 14 Direktive. .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov]
   (10).

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „fitofarmacevtska sredstva“ pomenijo fitofarmacevtska sredstva, kot so opredeljena v členu 2(1) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(a)

„fitofarmacevtska sredstva“ pomenijo fitofarmacevtska sredstva, kot so opredeljena v členu 2(1) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (b) | „snovi“ pomenijo snovi, kot so opredeljene v točki (2) člena 3 Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet], vključno z aktivnimi snovmi, varovali in sinergisti; |
| --- | --- |

(b)

„snovi“ pomenijo snovi, kot so opredeljene v točki (2) člena 3 Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet], vključno z aktivnimi snovmi, varovali in sinergisti;

| (c) | „aktivne snovi“ pomenijo aktivne snovi, kot so opredeljene v členu 2(2) Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(c)

„aktivne snovi“ pomenijo aktivne snovi, kot so opredeljene v členu 2(2) Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (d) | „varovala“ pomenijo varovala, kot so opredeljena v členu 2(3)(a) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(d)

„varovala“ pomenijo varovala, kot so opredeljena v členu 2(3)(a) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (e) | „sinergisti“ pomenijo sinergiste, kot so opredeljeni v členu 2(3)(b) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(e)

„sinergisti“ pomenijo sinergiste, kot so opredeljeni v členu 2(3)(b) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (f) | „dajanje v promet“ pomeni dajanje v promet, kot je opredeljeno v členu 3(8) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(f)

„dajanje v promet“ pomeni dajanje v promet, kot je opredeljeno v členu 3(8) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (g) | „imetnik dovoljenja“ pomeni imetnika dovoljenja, kot je opredeljen v členu 3(20) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(g)

„imetnik dovoljenja“ pomeni imetnika dovoljenja, kot je opredeljen v členu 3(20) Uredbe (ES) št. .../...[o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (h) | „uporaba v kmetijstvu“ pomeni kakršno koli uporabo fitofarmacevtskega sredstva, neposredno ali posredno povezano s proizvodnjo rastlinskih proizvodov v gospodarski dejavnosti kmetijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

(h)

„uporaba v kmetijstvu“ pomeni kakršno koli uporabo fitofarmacevtskega sredstva, neposredno ali posredno povezano s proizvodnjo rastlinskih proizvodov v gospodarski dejavnosti kmetijskega gospodarstva;

| (i) | „poklicni uporabnik“ pomeni poklicnega uporabnika, kot je opredeljen točki (1) člena 3 Direktive .../.../ES[o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju trajnostne rabe pesticidov]; |
| --- | --- |

(i)

„poklicni uporabnik“ pomeni poklicnega uporabnika, kot je opredeljen točki (1) člena 3 Direktive .../.../ES[o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju trajnostne rabe pesticidov];

| (j) | „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje]
   (11). |
| --- | --- |

(j)

„kmetijsko gospodarstvo“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o raziskovanjih o strukturi kmetij in raziskovanju o metodah kmetijske proizvodnje]
   (11).

Člen 3

Zbiranje, prenos in obdelava podatkov

1.   Države članice zberejo podatke, potrebne za specifikacijo karakteristik, navedenih v prilogah I in II, s pomočjo:

| — | raziskav, |
| --- | --- |

—

raziskav,

| — | obveznosti, povezanih z dajanjem fitofarmacevtskih sredstev v promet, zlasti obveznosti v skladu s členom 67 Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

—

obveznosti, povezanih z dajanjem fitofarmacevtskih sredstev v promet, zlasti obveznosti v skladu s členom 67 Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| — | obveznosti za poklicne uporabnike na podlagi evidenc o uporabi fitofarmacevtskih sredstev, zlasti obveznosti v skladu s členom 67 Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

—

obveznosti za poklicne uporabnike na podlagi evidenc o uporabi fitofarmacevtskih sredstev, zlasti obveznosti v skladu s členom 67 Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| — | upravnih virov ali |
| --- | --- |

—

upravnih virov ali

| — | kombinacije teh načinov, vključno s postopki statističnega ocenjevanja na podlagi strokovnih presoj ali modelov. |
| --- | --- |

—

kombinacije teh načinov, vključno s postopki statističnega ocenjevanja na podlagi strokovnih presoj ali modelov.

2.   Države članice pošljejo Komisiji (Eurostatu) statistične rezultate, vključno z zaupnimi podatki, v skladu s časovnim razporedom in v časovnih presledkih iz prilog I in II. Podatki se predložijo v skladu z razvrstitvijo iz Priloge III.

3.   Države članice pošljejo podatke v elektronski obliki v skladu z ustrezno tehnično obliko, ki jo Komisija (Eurostat) sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 6(2).

4.   Komisija (Eurostat) zaradi zaupnosti pred objavo združi podatke glede na kemijske razrede ali kategorije izdelkov, kot je navedeno v Prilogi III, in pri tem ustrezno upošteva varstvo zaupnih podatkov na ravni posamezne države članice. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 322/97 nacionalni organi in Komisija (Eurostat) uporabljajo zaupne podatke izključno v statistične namene.

Člen 4

Ocena kakovosti

1.   Za namene te uredbe se kakovost podatkov, ki bodo preneseni, ocenjuje z naslednjih vidikov:

| — | „ustreznost“ označuje stopnjo, do katere statistični podatki izpolnjujejo sedanje in potencialne potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

—

„ustreznost“ označuje stopnjo, do katere statistični podatki izpolnjujejo sedanje in potencialne potrebe uporabnikov;

| — | „natančnost“ pomeni približek ocene neznanim dejanskimi vrednostim; |
| --- | --- |

—

„natančnost“ pomeni približek ocene neznanim dejanskimi vrednostim;

| — | „pravočasnost“ pomeni časovni razpon med razpoložljivostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo; |
| --- | --- |

—

„pravočasnost“ pomeni časovni razpon med razpoložljivostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo;

| — | „točnost“ pomeni časovni razpon med datumom objave podatkov in ciljnim datumom, ko naj bi bili dostavljeni; |
| --- | --- |

—

„točnost“ pomeni časovni razpon med datumom objave podatkov in ciljnim datumom, ko naj bi bili dostavljeni;

| — | „dostopnost“ in „jasnost“ pomenita pogoje in načine, kako lahko uporabniki pridobijo, uporabijo in razlagajo podatke; |
| --- | --- |

—

„dostopnost“ in „jasnost“ pomenita pogoje in načine, kako lahko uporabniki pridobijo, uporabijo in razlagajo podatke;

| — | „primerljivost“ pomeni merljivost učinka, ki ga imajo razlike pri uporabi statističnih konceptov ter orodij in postopkov za merjenje, kadar se primerjajo statistike med zemljepisnimi območji, sektorji ali skozi čas; |
| --- | --- |

—

„primerljivost“ pomeni merljivost učinka, ki ga imajo razlike pri uporabi statističnih konceptov ter orodij in postopkov za merjenje, kadar se primerjajo statistike med zemljepisnimi območji, sektorji ali skozi čas;

| — | „skladnost“ pomeni ustreznost podatkov za zanesljivo povezovanje na različne načine in za različne namene. |
| --- | --- |

—

„skladnost“ pomeni ustreznost podatkov za zanesljivo povezovanje na različne načine in za različne namene.

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročila o kakovosti prenesenih podatkov, kot je navedeno v prilogah I in II. Komisija (Eurostat) oceni kakovost prenesenih podatkov.

Člen 5

Izvedbeni ukrepi

1.   Komisija sprejme ustrezno tehnično obliko za prenos podatkov v skladu z regulativnim postopkom iz člena 6(2).

2.   Komisija sprejme opredelitev „tretirane površine“ iz oddelka 2 Priloge II. Navedeni ukrep, namenjen spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 6(3).

3.   Komisija lahko spremeni usklajeno razvrstitev snovi, kot je opredeljena v Prilogi III, da bi jo prilagodila spremembam seznama aktivnih snovi, sprejetega v skladu s členom 78(3) Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]. Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 6(3).

Člen 6

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 7

Poročilo

Komisija vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe. V tem poročilu se ocenijo zlasti kakovost predloženih podatkov iz člena 4, obremenitev podjetij, kmetijskih gospodarstev in nacionalnih uprav ter uporabnost teh statističnih podatkov v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, zlasti ob upoštevanju ciljev iz člena 1. Poročilo po potrebi vsebuje predloge za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov in zmanjšanje obremenitve podjetij, kmetijskih gospodarstev in nacionalnih uprav.

Prvo poročilo se predloži do 1. januarja ..... (12).

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 256, 27.10.2007, str. 86.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 (UL C 66 E, 20.3.2009, str. 98) in Skupno stališče Sveta z dne 20. novembra 2008 (UL C 38 E, 17.2.2009, str. 1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009.

2

(3)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

4

(5)  UL L ....

5

(6)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1.

6

(7)  UL L 151, 15.6.1990, str. 1.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

(9)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

9

(10)  UL L ...

10

(11)  UL L ....

11

(12)  Osem let po sprejetju te uredbe.

12

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA I

Statistični podatki o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet

ODDELEK 1

Obseg

Statistični podatki zajemajo snovi iz Priloge III, ki jih vsebujejo fitofarmacevtska sredstva, dana v promet v posamezni državi članici. Posebna pozornost se nameni izogibanju dvojnega štetja v primeru preoblikovanja izdelka ali prenosa dovoljenj med imetniki dovoljenj.

ODDELEK 2

Spremenljivke

Zbere se količina vsake snovi iz Priloge III, ki jo vsebujejo fitofarmacevtska sredstva, ki so bila dana v promet.

ODDELEK 3

Ukrep za poročanje

Podatki so izraženi v kilogramih snovi.

ODDELEK 4

Referenčno obdobje

Referenčno obdobje je koledarsko leto.

ODDELEK 5

Prvo referenčno obdobje, časovni presledki in prenos rezultatov

| 1. | Prvo referenčno obdobje je drugo koledarsko leto, ki sledi... (1). |
| --- | --- |

1.

Prvo referenčno obdobje je drugo koledarsko leto, ki sledi... (1).

| 2. | Države članice predložijo podatke za vsako koledarsko leto po prvem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

2.

Države članice predložijo podatke za vsako koledarsko leto po prvem referenčnem obdobju.

| 3. | Podatki se posredujejo Komisiji (Eurostatu) v 12 mesecih po koncu referenčnega leta. |
| --- | --- |

3.

Podatki se posredujejo Komisiji (Eurostatu) v 12 mesecih po koncu referenčnega leta.

ODDELEK 6

Poročilo o kakovosti

Države članice Komisiji (Eurostatu) posredujejo poročilo o kakovosti iz člena 4, v katerem navedejo:

| — | metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | zadevne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

zadevne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | opis uporabljenih metod za ocenjevanje, združevanje in izločevanje. |
| --- | --- |

—

opis uporabljenih metod za ocenjevanje, združevanje in izločevanje.

To poročilo se posreduje Komisiji (Eurostatu) v 15 mesecih po koncu referenčnega leta.

---

(1)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA II

Statistični podatki o uporabi fitofarmacevtskih sredstev v kmetijstvu

ODDELEK 1

Obseg

| 1. | Statistični podatki zajemajo snovi iz Priloge III, ki jih vsebujejo fitofarmacevtska sredstva, ki se uporabljajo v kmetijstvu za posamezni izbrani pridelek v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

1.

Statistični podatki zajemajo snovi iz Priloge III, ki jih vsebujejo fitofarmacevtska sredstva, ki se uporabljajo v kmetijstvu za posamezni izbrani pridelek v posamezni državi članici.

| 2. | Vsaka država članica določi izbor pridelkov, ki bodo zajeti v petletnem obdobju, opredeljenem v oddelku 5. Izbor se določi tako, da je reprezentativen glede na gojene pridelke v državi članici in glede uporabljenih snovi.
  Izbor pridelkov upošteva pridelke, ki so najpomembnejši za nacionalne akcijske načrte iz člena 4 Direktive .../.../ES [o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju trajnostne rabe pesticidov]. |
| --- | --- |

2.

Vsaka država članica določi izbor pridelkov, ki bodo zajeti v petletnem obdobju, opredeljenem v oddelku 5. Izbor se določi tako, da je reprezentativen glede na gojene pridelke v državi članici in glede uporabljenih snovi.

Izbor pridelkov upošteva pridelke, ki so najpomembnejši za nacionalne akcijske načrte iz člena 4 Direktive .../.../ES [o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju trajnostne rabe pesticidov].

ODDELEK 2

Spremenljivke

Za posamezen izbrani pridelek se zberejo naslednje spremenljivke:

| (a) | količina posamezne snovi iz Priloge III, ki jo vsebujejo fitofarmacevtska sredstva, uporabljena na tem pridelku, in |
| --- | --- |

(a)

količina posamezne snovi iz Priloge III, ki jo vsebujejo fitofarmacevtska sredstva, uporabljena na tem pridelku, in

| (b) | tretirana površina. |
| --- | --- |

(b)

tretirana površina.

ODDELEK 3

Ukrepi za poročanje

| 1. | Količine uporabljenih snovi se izrazijo v kilogramih. |
| --- | --- |

1.

Količine uporabljenih snovi se izrazijo v kilogramih.

| 2. | Tretirane površine se izrazijo v hektarjih. |
| --- | --- |

2.

Tretirane površine se izrazijo v hektarjih.

ODDELEK 4

Referenčno obdobje

| 1. | Referenčno obdobje načeloma znaša največ 12 mesecev in vključuje vse uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki so povezane s pridelkom. |
| --- | --- |

1.

Referenčno obdobje načeloma znaša največ 12 mesecev in vključuje vse uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki so povezane s pridelkom.

| 2. | O referenčnem obdobju se poroča kot o letu, v katerem se je začela žetev. |
| --- | --- |

2.

O referenčnem obdobju se poroča kot o letu, v katerem se je začela žetev.

ODDELEK 5

Prvo referenčno obdobje, časovni presledki in prenos rezultatov

| 1. | Za vsako petletno obdobje države članice pripravijo statistične podatke o uporabi fitofarmacevtskih sredstev za vsak izbran pridelek v referenčnem obdobju, kot je opredeljeno v oddelku 4. |
| --- | --- |

1.

Za vsako petletno obdobje države članice pripravijo statistične podatke o uporabi fitofarmacevtskih sredstev za vsak izbran pridelek v referenčnem obdobju, kot je opredeljeno v oddelku 4.

| 2. | Države članice lahko izberejo referenčno obdobje kadar koli v petletnem obdobju. Izberejo ga lahko za vsak izbran pridelek posebej. |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko izberejo referenčno obdobje kadar koli v petletnem obdobju. Izberejo ga lahko za vsak izbran pridelek posebej.

| 3. | Prvo petletno obdobje se začne s prvim koledarskim letom, ki sledi... (1) |
| --- | --- |

3.

Prvo petletno obdobje se začne s prvim koledarskim letom, ki sledi... (1)

| 4. | Države članice predložijo podatke za vsako petletno obdobje. |
| --- | --- |

4.

Države članice predložijo podatke za vsako petletno obdobje.

| 5. | Podatki se pošljejo Komisiji (Eurostatu) v 12 mesecih po koncu vsakega petletnega obdobja. |
| --- | --- |

5.

Podatki se pošljejo Komisiji (Eurostatu) v 12 mesecih po koncu vsakega petletnega obdobja.

ODDELEK 6

Poročilo o kakovosti

Države članice pri predložitvi rezultatov Komisiji (Eurostatu) posredujejo poročilo o kakovosti iz člena 4, v katerem navedejo:

| — | zasnovo metodologije vzorčenja; |
| --- | --- |

—

zasnovo metodologije vzorčenja;

| — | metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | oceno sorazmerne pomembnosti vključenih pridelkov glede na celotno količino uporabljenih fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

—

oceno sorazmerne pomembnosti vključenih pridelkov glede na celotno količino uporabljenih fitofarmacevtskih sredstev;

| — | pomembne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

pomembne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | primerjavo med podatki o fitofarmacevtskih sredstvih, ki so se uporabljala v petletnem obdobju, in o fitofarmacevtskih sredstvih, danih v promet v teh petih letih. |
| --- | --- |

—

primerjavo med podatki o fitofarmacevtskih sredstvih, ki so se uporabljala v petletnem obdobju, in o fitofarmacevtskih sredstvih, danih v promet v teh petih letih.

---

(1)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA III

Usklajena razvrstitev snovi

| GLAVNE SKUPINE | Koda | Kemijski razred | Snovi splošna imena | CAS RN (1) | CIPAC (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorije izdelkov | | | Enotno poimenovanje | | |
| Fungicidi in baktericidi | F0 | | | | |
| Anorganski fungicidi | F1 | | | | |
| | F1.1 | BAKROVE SPOJINE | VSE BAKROVE SPOJINE | | 44 |
| | F1.1 | | BORDOJSKA MEŠANICA | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | BAKROV HIDROKSID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | BAKROV OKSIKLORID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | TRIVALENTNI BAKROV SULFAT | 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | BAKROV(I) OKSID | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | DRUGE BAKROVE SOLI | | 44 |
| | F1.2 | ANORGANSKO ŽVEPLO | ŽVEPLO | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI | DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI | | |
| Fungicidi na osnovi karbamatov in ditiokarbamatov | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILAT FUNGICIDI | DIETOFENKARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMAT FUNGICIDI | BENTIAVALIKARB | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOKARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMAT FUNGICIDI | MANKOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungicidi na osnovi benzimidazolov | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENZIMIDAZOL FUNGICIDI | KARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDAZOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | TIOFANAT-METIL | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicidi na osnovi imidazolov in triazolov | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONAZOL FUNGICIDI | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUKONAZOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CIPROKONAZOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONAZOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONAZOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOKSIKONAZOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONAZOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUKVINKONAZOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEKSAKONAZOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILKONAZOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONAZOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MIKLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONAZOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONAZOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTIOKONAZOL | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUKONAZOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONAZOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICIKLAZOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONAZOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOL FUNGICIDI | CIAZOFAMID | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDON | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOKSID | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicidi na osnovi morfolinov | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLIN FUNGICIDI | DIMETOMORF | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORF | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORF | 67564-91-4 | 427 |
| Drugi fungicidi | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFATIČNI DUŠIKOVI FUNGICIDI | CIMOKSANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIN | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATIN | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMID FUNGICIDI | BENALAKSIL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSKALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAKSIL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAKSIL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROKLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLILFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOKSAMID | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILID FUNGICIDI | KARBOKSIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEKSAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTSKI FUNGICIDI-BAKTERICIDI | KASUGAMICIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLIOKSINI | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMICIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMATIČNI FUNGICIDI | KLOROTALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOKSIMID FUNGICIDI | IPRODION | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCIMIDON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILIN FUNGICIDI | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOL FUNGICIDI | DINOKAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | ORGANOFOSFORNI FUNGICIDI | FOSETIL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLKLOFOS-METIL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OKSAZOL FUNGICIDI | HIMEKSAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOKSADON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENILPIROL FUNGICIDI | FLUDIOKSONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTALIMID FUNGICIDI | KAPTAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PIRIMIDIN FUNGICIDI | BUPIRIMAT | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CIPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPIRIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PIRIMETANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLIN FUNGICIDI | KVINOKSIFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HIDROKSIKINOLIN SULFAT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINON FUNGICIDI | DITIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURIN FUNGICIDI | AZOKSISTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOKSISTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOKSASTROBIN | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | KREZOKSIM-METIL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOKSISTROBIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PIRAKLOSTROBIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOKSISTROBIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | FUNGICIDI NA OSNOVI SEČNINE | PENCIKURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | NERAZVRŠČENI FUNGICIDI | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENZOJSKA KISLINA | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DIKLOROFEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENON | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-FENILFENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROKSAMIN | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.19 | DRUGI FUNGICIDI | DRUGI FUNGICIDI | | |
| Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu | H0 | | | | |
| Herbicidi na osnovi fenoksi-fitohormonov | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOKSI HERBICIDI | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DIKLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbicidi na osnovi triazinov in triazinonov | H2 | | | | |
| | H2.1 | METILTIOTRIAZIN HERBICIDI | METOPROTRIN | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZIN HERBICIDI | SIMETRIN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTILAZIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINON HERBICIDI | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbicidi na osnovi amidov in anilidov | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMID HERBICIDI | BEFLUBUTAMID | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETENAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOKSAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOKSABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMID | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETOKSAMID | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPIZAMID | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILID HERBICIDI | DIFLUFENIKAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZAKLOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLOROACETANILID HERBICIDI | ACETOKLOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALAKLOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETAKLOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILAKLOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPAKLOR | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | S-METOLAKLOR | 87392-12-9 | 607 |
| Herbicidi na osnovi karbamatov in bis-karbamatov | H4 | | | | |
| | H4.1 | BIS-KARBAMAT HERBICIDI | KLORPROFAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMAT HERBICIDI | ASULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMID | 16118-49-3 | 95 |
| Herbicidi na osnovi dinitroanilinovih derivatov | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILIN HERBICIDI | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORIZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbicidi na osnovi derivatov sečnine, uracila ali sulfonil sečnine | H6 | | | | |
| | H6.1 | HERBICIDI NA OSNOVI SULFONIL SEČNINE | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | KLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOKSISULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPIRSULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OKSASULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACIL HERBICIDI | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | HERBICIDI NA OSNOVI SEČNINE | KLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | IZOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENZTIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOKSURON | 19937-59-8 | 219 |
| Drugi herbicidi | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARILOKSIFENOKSIPROPIONISKI HERBICIDI | KLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CIHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DIKLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOKSAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTIL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAKVIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | KVIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | KVIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENZOFURAN HERBICIDI | ETOFUMESAT | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | HERBICIDI NA OSNOVI BENZOJSKE KISLINE | KLORTAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPIRIDILIUM HERBICIDI | DIKVAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CIKLOHEKSANDION HERBICIDI | KLETODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CIKLOKSIDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOKSIDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOKSIDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZIN HERBICIDI | PIRIDAT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOKSIMID HERBICIDI | CINIDON-ETIL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOKSAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENIL ETER HERBICIDI | AKLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOKS | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OKSIFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINON HERBICIDI | IMAZAMETABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOKS | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETAPIR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | ANORGANSKI HERBICIDI | AMONIJEV SULFAMAT | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORATI | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | IZOKSAZOL HERBICIDI | IZOKSAFLUTOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTIN HERBICIDI | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRILNI HERBICIDI | BROMOKSINIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DIKLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOKSINIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ORGANOFOSFORNI HERBICIDI | GLUFOSINAT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLIFOSAT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENILPIRAZOL HERBICIDI | PIRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PIRIDAZINON HERBICIDI | KLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PIRIDINKARBOKSAMID HERBICIDI | PIKOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSILNE KISLINE | KLOPIRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDILOKSI OCETNE KISLINE | FLUROKSIPIR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPIR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KVINOLIN HERBICIDI | KVINKLORAK | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | KVINMERAK | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIAZIN HERBICIDI | BENTAZON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMAT HERBICIDI | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINAT | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOKARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALAT | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOL HERBICIDI | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINON HERBICIDI | KARFENTRAZON | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLON HERBICIDI | PROPOKSIKARBAZON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETON HERBICIDI | MEZOTRION | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULKOTRION | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | NERAZVRŠČENI HERBICIDI | KLOMAZON | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROKLORIDON | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | KVINOKLAMIN | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METAZOL | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OKSADIARGIL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OKSADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | DRUGI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU | DRUGI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU | | |
| Insekticidi in akaricidi | I0 | | | | |
| Insekticidi na osnovi piretroidov | I1 | | | | |
| | I1.1 | PIRETROIDNI INSEKTICIDI | AKRINATRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-CIPERMETRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-CIPERMETRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROKS | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMA-CIHALOTRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CIHALOTRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insekticidi na osnovi kloriranih ogljikovodikov | I2 | | | | |
| | I.2.1 | ORGANOKLORNI INSEKTICIDI | DIKOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I.2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Insekticidi na osnovi karbamatov in oksim-karbamatov | I3 | | | | |
| | I3.1 | OKSIM-KARBAMAT INSETKICIDI | METOMIL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OKSAMIL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMAT INSEKTICIDI | BENFURAKARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARIL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOKSIKARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insekticidi na osnovi organofosfatov | I4 | | | | |
| | I4.1 | ORGANOFOSFORNI INSEKTICIDI | ACINFOS-METIL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | KLORPIRIFOS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | KLORPIRIFOS-METIL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DIKLORVOS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOAT | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIAZAT | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | IZOFENFOS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OKSIDEMETON-METIL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOSALON | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOKSIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIFOS-METIL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRIKLORFON | 52-68-6 | 68 |
| Insekticidi na osnovi bioloških in rastlinskih izdelkov | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOŠKI INSEKTICIDI | AZADIRAHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PIRETRINI | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENON | 83-79-4 | 671 |
| Drugi insekticidi | I6 | | | | |
| | I6.1 | INSEKTICIDI, PRIDOBLJENI S FERMENTACIJO | ABAMEKTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | INSEKTICIDI NA OSNOVI BENZOIL SEČNINE | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOKSURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEKSAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBAZAT INSEKTICIDI | BIFENAZAT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZILHIDRAZIN INSEKTICIDI | METOKSIFENOZID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | REGULATORJI RASTI INSEKTOV | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CIROMAZIN | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEKSITIAZOKS | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | FEROMONI ZA INSEKTE | (E,Z)-9-DODECENIL ACETAT | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDIN INSEKTICIDI | KLOTIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOKSAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGANOKOSITRNI INSEKTICIDI | AZOCIKLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CIHEKSATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIN OKSID | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OKSADIAZIN INSEKTICIDI | INDOKSAKARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENIL-ETER INSEKTICIDI | PIRIPROKSIFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PIRAZOL (FENIL-) INSEKTICIDI | FENPIROKSIMAT | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPIRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PIRIDIN INSEKTICIDI | PIMETROZIN | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PIRIDILMETILAMIN INSEKTICIDI | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFIT ESTER INSEKTICIDI | PROPARGIT | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZIN INSEKTICIDI | KLOFENTEZIN | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | INSEKTICIDI NA OSNOVI TETRONSKE KISLINE | SPIRODIKLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOIL-) TRIAZOL INSEKTICIDI | TRIAZAMAT | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | INSEKTICIDI NA OSNOVI SEČNINE | DIAFENTIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | NERAZVRŠČENI INSEKTICIDI | ETOKSAZOL | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAKVIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PIRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6. 21 | DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI | DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI | | |
| Moluskicidi, skupno: | M0 | | | | |
| Moluskicidi | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMAT MOLUSKICIDI | TIODIKARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | DRUGI MOLUSKICIDI | ŽELEZOV FOSFAT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHID | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | DRUGI MOLUSKICIDI | | |
| Regulatorji rasti rastlin, skupno: | PGR0 | | | | |
| Fiziološki regulatorji rasti rastlin | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN | KLORMEKVAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CIKLANILID | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZID | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIFENILAMIN | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOKSIKVIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORKLORFENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAKVIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIN HIDRAZID | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METILCIKLOPROPEN | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEKSADION-KALCIJ | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NATRIJEV 5-NITROGUAIAKOLAT | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NARTIJEV O-NITROFENOLAT | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEKSAPAK-ETIL | 95266-40-3 | 8349 |
| Pripravki proti klitju | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | PRIPRAVKI PROTI KLITJU | KARVON | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | KLORPROFAM | 101-21-3 | 43 |
| Drugi regulatorji rasti rastlin | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | DRUGI REGULATORJI RASTI RASTLIN | DRUGI PGR | | |
| Druga fitofarmacevtska sredstva, skupno: | ZR0 | | | | |
| Mineralna olja | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERALNA OLJA | NAFTA | 64742-55-8 | 29 |
| Rastlinska olja | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | RASTLINSKA OLJA | KATRANSKA OLJA | | 30 |
| Snovi za sterilizacijo prsti (vključno z. nematicidi) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METILBROMID | METILBROMID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI | KLOROPIKRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DIKLOROPROPEN | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAM-NATRIJ | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI | | |
| Rodenticidi | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDI | BRODIFAKUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLON | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | KLORALOS | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | KLOROFACINON | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALIL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAKUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALON | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | VARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | DRUGI RODENTICIDI | | |
| Vsa ostala fitofarmacevtska sredstva | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | RAZKUŽILA | DRUGA RAZKUŽILA | | |
| | ZR5.2 | DRUGA FITOFARMACEVTSKA SREDSTVA | DRUGA FFS | | |

GLAVNE SKUPINE

Koda

Kemijski razred

Snovi splošna imena

CAS RN (1)

CIPAC (2)

Kategorije izdelkov

Enotno poimenovanje

Fungicidi in baktericidi

F0

Anorganski fungicidi

F1

F1.1

BAKROVE SPOJINE

VSE BAKROVE SPOJINE

44

F1.1

BORDOJSKA MEŠANICA

8011-63-0

44

F1.1

BAKROV HIDROKSID

20427-59-2

44

F1.1

BAKROV OKSIKLORID

1332-40-7

44

F1.1

TRIVALENTNI BAKROV SULFAT

1333-22-8

44

F1.1

BAKROV(I) OKSID

1319-39-1

44

F1.1

DRUGE BAKROVE SOLI

44

F1.2

ANORGANSKO ŽVEPLO

ŽVEPLO

7704-34-9

18

F1.3

DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI

DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI

Fungicidi na osnovi karbamatov in ditiokarbamatov

F2

F2.1

KARBANILAT FUNGICIDI

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMAT FUNGICIDI

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F2.3

DITIOKARBAMAT FUNGICIDI

MANKOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

TIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Fungicidi na osnovi benzimidazolov

F3

F3.1

BENZIMIDAZOL FUNGICIDI

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F3.1

TIOFANAT-METIL

23564-05-8

262

Fungicidi na osnovi imidazolov in triazolov

F4

F4.1

KONAZOL FUNGICIDI

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F4.1

CIPROKONAZOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONAZOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOKSIKONAZOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUKVINKONAZOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEKSAKONAZOL

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

58594-72-2

335

F4.1

METKONAZOL

125116-23-6

706

F4.1

MIKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F4.1

PROTIOKONAZOL

178928-70-6

745

F4.1

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICIKLAZOL

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOL FUNGICIDI

CIAZOFAMID

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDON

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOKSID

72459-58-6

729

Fungicidi na osnovi morfolinov

F5

F5.1

MORFOLIN FUNGICIDI

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORF

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

Drugi fungicidi

F6

F6.1

ALIFATIČNI DUŠIKOVI FUNGICIDI

CIMOKSANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODIN

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATIN

108173-90-6

361

F6.2

AMID FUNGICIDI

BENALAKSIL

71626-11-4

416

F6.2

BOSKALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAKSIL

57837-19-1

365

F6.2

METALAKSIL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROKLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLILFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOKSAMID

156052-68-5

640

F6.3

ANILID FUNGICIDI

KARBOKSIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEKSAMID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTSKI FUNGICIDI-BAKTERICIDI

KASUGAMICIN

6980-18-3

703

F6.4

POLIOKSINI

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMICIN

57-92-1

312

F6.5

AROMATIČNI FUNGICIDI

KLOROTALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORAN

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOKSIMID FUNGICIDI

IPRODION

36734-19-7

278

F6.6

PROCIMIDON

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILIN FUNGICIDI

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOL FUNGICIDI

DINOKAP

39300-45-3

98

F6.9

ORGANOFOSFORNI FUNGICIDI

FOSETIL

15845-66-6

384

F6.9

TOLKLOFOS-METIL

57018-04-9

479

F6.10

OKSAZOL FUNGICIDI

HIMEKSAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOKSADON

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

FENILPIROL FUNGICIDI

FLUDIOKSONIL

131341-86-1

522

F6.12

FTALIMID FUNGICIDI

KAPTAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

PIRIMIDIN FUNGICIDI

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F6.13

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPIRIM

110235-47-7

611

F6.13

PIRIMETANIL

53112-28-0

714

F6.14

KINOLIN FUNGICIDI

KVINOKSIFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HIDROKSIKINOLIN SULFAT

134-31-6

677

F6.15

KINON FUNGICIDI

DITIANON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURIN FUNGICIDI

AZOKSISTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOKSISTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

FLUOKSASTROBIN

361377-29-9

746

F6.16

KREZOKSIM-METIL

143390-89-0

568

F6.16

PIKOKSISTROBIN

117428-22-5

628

F6.16

PIRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOKSISTROBIN

141517-21-7

617

F6.17

FUNGICIDI NA OSNOVI SEČNINE

PENCIKURON

66063-05-6

402

F6.18

NERAZVRŠČENI FUNGICIDI

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

BENZOJSKA KISLINA

65-85-0

622

F6.18

DIKLOROFEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENON

220899-03-6

752

F6.18

2-FENILFENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROKSAMIN

118134-30-8

572

F6.19

DRUGI FUNGICIDI

DRUGI FUNGICIDI

Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu

H0

Herbicidi na osnovi fenoksi-fitohormonov

H1

H1.1

FENOKSI HERBICIDI

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DIKLORPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

Herbicidi na osnovi triazinov in triazinonov

H2

H2.1

METILTIOTRIAZIN HERBICIDI

METOPROTRIN

841-06-5

94

H2.2

TRIAZIN HERBICIDI

SIMETRIN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINON HERBICIDI

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Herbicidi na osnovi amidov in anilidov

H3

H3.1

AMID HERBICIDI

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H3.1

DIMETENAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOKSAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOKSABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H3.1

PETOKSAMID

106700-29-2

665

H3.1

PROPIZAMID

23950-58-5

315

H3.2

ANILID HERBICIDI

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZAKLOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

KLOROACETANILID HERBICIDI

ACETOKLOR

34256-82-1

496

H3.3

ALAKLOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETAKLOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILAKLOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPAKLOR

1918-16-7

176

H3.3

S-METOLAKLOR

87392-12-9

607

Herbicidi na osnovi karbamatov in bis-karbamatov

H4

H4.1

BIS-KARBAMAT HERBICIDI

KLORPROFAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMAT HERBICIDI

ASULAM

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMID

16118-49-3

95

Herbicidi na osnovi dinitroanilinovih derivatov

H5

H5.1

DINITROANILIN HERBICIDI

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORIZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Herbicidi na osnovi derivatov sečnine, uracila ali sulfonil sečnine

H6

H6.1

HERBICIDI NA OSNOVI SULFONIL SEČNINE

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURON

99283-01-9

502

H6.1

KLORSULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETOKSISULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPIRSULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H6.1

JODOSULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OKSASULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H6.1

TIFENSULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H6.2

URACIL HERBICIDI

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

HERBICIDI NA OSNOVI SEČNINE

KLORTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

IZOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METABENZTIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOKSURON

19937-59-8

219

Drugi herbicidi

H7

H7.1

ARILOKSIFENOKSIPROPIONISKI HERBICIDI

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CIHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DIKLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOKSAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTIL

79241-46-6

395

H7.1

HALOKSIFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOKSIFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAKVIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

KVIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

KVIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENZOFURAN HERBICIDI

ETOFUMESAT

26225-79-6

233

H7.3

HERBICIDI NA OSNOVI BENZOJSKE KISLINE

KLORTAL

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPIRIDILIUM HERBICIDI

DIKVAT

85-00-7

55

H7.4

PARAKVAT

4685-14-7

56

H7.5

CIKLOHEKSANDION HERBICIDI

KLETODIM

99129-21-2

508

H7.5

CIKLOKSIDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOKSIDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOKSIDIM

87820-88-0

544

H7.6

DIAZIN HERBICIDI

PIRIDAT

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOKSIMID HERBICIDI

CINIDON-ETIL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOKSAZIN

103361-09-7

578

H7.8

DIFENIL ETER HERBICIDI

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOKS

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OKSIFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINON HERBICIDI

IMAZAMETABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOKS

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETAPIR

81335-77-5

700

H7.10

ANORGANSKI HERBICIDI

AMONIJEV SULFAMAT

7773-06-0

679

H7.10

KLORATI

7775-09-9

7

H7.11

IZOKSAZOL HERBICIDI

IZOKSAFLUTOL

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTIN HERBICIDI

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

NITRILNI HERBICIDI

BROMOKSINIL

1689-84-5

87

H7.13

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOKSINIL

1689-83-4

86

H7.14

ORGANOFOSFORNI HERBICIDI

GLUFOSINAT

51276-47-2

437

H7.14

GLIFOSAT

1071-83-6

284

H7.15

FENILPIRAZOL HERBICIDI

PIRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

PIRIDAZINON HERBICIDI

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMON

96525-23-4

569

H7.17

PIRIDINKARBOKSAMID HERBICIDI

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSILNE KISLINE

KLOPIRALID

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAM

1918-02-1

174

H7.19

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDILOKSI OCETNE KISLINE

FLUROKSIPIR

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPIR

55335-06-3

376

H7.20

KVINOLIN HERBICIDI

KVINKLORAK

84087-01-4

493

H7.20

KVINMERAK

90717-03-6

563

H7.21

TIADIAZIN HERBICIDI

BENTAZON

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMAT HERBICIDI

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINAT

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARB

28249-77-6

388

H7.22

TRIALAT

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOL HERBICIDI

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINON HERBICIDI

KARFENTRAZON

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLON HERBICIDI

PROPOKSIKARBAZON

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETON HERBICIDI

MEZOTRION

104206-82-8

625

H7.26

SULKOTRION

99105-77-8

723

H7.27

NERAZVRŠČENI HERBICIDI

KLOMAZON

81777-89-1

509

H7.27

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H7.27

KVINOKLAMIN

2797-51-5

648

H7.27

METAZOL

20354-26-1

369

H7.27

OKSADIARGIL

39807-15-3

604

H7.27

OKSADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

DRUGI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU

DRUGI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU

Insekticidi in akaricidi

I0

Insekticidi na osnovi piretroidov

I1

I1.1

PIRETROIDNI INSEKTICIDI

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I1.1

BETA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I1.1

BETA-CIPERMETRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I1.1

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I1.1

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROKS

80844-07-1

471

I1.1

GAMA-CIHALOTRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

Insekticidi na osnovi kloriranih ogljikovodikov

I2

I.2.1

ORGANOKLORNI INSEKTICIDI

DIKOFOL

115-32-2

123

I.2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Insekticidi na osnovi karbamatov in oksim-karbamatov

I3

I3.1

OKSIM-KARBAMAT INSETKICIDI

METOMIL

16752-77-5

264

I3.1

OKSAMIL

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMAT INSEKTICIDI

BENFURAKARB

82560-54-1

501

I3.2

KARBARIL

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURAN

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSULFAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOKSIKARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAT

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

Insekticidi na osnovi organofosfatov

I4

I4.1

ORGANOFOSFORNI INSEKTICIDI

ACINFOS-METIL

86-50-0

37

I4.1

KADUSAFOS

95465-99-9

682

I4.1

KLORPIRIFOS

2921-88-2

221

I4.1

KLORPIRIFOS-METIL

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DIKLORVOS

62-73-7

11

I4.1

DIMETOAT

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTION

122-14-5

35

I4.1

FOSTIAZAT

98886-44-3

585

I4.1

IZOFENFOS

25311-71-1

412

I4.1

MALATION

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOS

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OKSIDEMETON-METIL

301-12-2

171

I4.1

FOSALON

2310-17-0

109

I4.1

FOSMET

732-11-6

318

I4.1

FOKSIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIFOS-METIL

29232-93-7

239

I4.1

TRIKLORFON

52-68-6

68

Insekticidi na osnovi bioloških in rastlinskih izdelkov

I5

I5.1

BIOLOŠKI INSEKTICIDI

AZADIRAHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIN

54-11-5

8

I5.1

PIRETRINI

8003-34-7

32

I5.1

ROTENON

83-79-4

671

Drugi insekticidi

I6

I6.1

INSEKTICIDI, PRIDOBLJENI S FERMENTACIJO

ABAMEKTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAD

168316-95-8

636

I6.3

INSEKTICIDI NA OSNOVI BENZOIL SEČNINE

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOKSURON

101463-69-8

470

I6.3

HEKSAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

KARBAZAT INSEKTICIDI

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I6.5

DIAZILHIDRAZIN INSEKTICIDI

METOKSIFENOZID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I6.6

REGULATORJI RASTI INSEKTOV

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CIROMAZIN

66215-27-8

420

I6.6

HEKSITIAZOKS

78587-05-0

439

I6.7

FEROMONI ZA INSEKTE

(E,Z)-9-DODECENIL ACETAT

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDIN INSEKTICIDI

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOKSAM

153719-23-4

637

I6.9

ORGANOKOSITRNI INSEKTICIDI

AZOCIKLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CIHEKSATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIN OKSID

13356-08-6

359

I6.10

OKSADIAZIN INSEKTICIDI

INDOKSAKARB

173584-44-6

612

I6.11

FENIL-ETER INSEKTICIDI

PIRIPROKSIFEN

95737-68-1

715

I6.12

PIRAZOL (FENIL-) INSEKTICIDI

FENPIROKSIMAT

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPIRAD

119168-77-3

725

I6.13

PIRIDIN INSEKTICIDI

PIMETROZIN

123312-89-0

593

I6.14

PIRIDILMETILAMIN INSEKTICIDI

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

SULFIT ESTER INSEKTICIDI

PROPARGIT

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZIN INSEKTICIDI

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I6.17

INSEKTICIDI NA OSNOVI TETRONSKE KISLINE

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOIL-) TRIAZOL INSEKTICIDI

TRIAZAMAT

112143-82-5

728

I6.19

INSEKTICIDI NA OSNOVI SEČNINE

DIAFENTIURON

80060-09-9

8097

I6.20

NERAZVRŠČENI INSEKTICIDI

ETOKSAZOL

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAKVIN

120928-09-8

693

I6.20

PIRIDABEN

96489-71-3

583

I6. 21

DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI

DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI

Moluskicidi, skupno:

M0

Moluskicidi

M1

M1.1

KARBAMAT MOLUSKICIDI

TIODIKARB

59669-26-0

543

M1.2

DRUGI MOLUSKICIDI

ŽELEZOV FOSFAT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHID

108-62-3

62

M1.2

DRUGI MOLUSKICIDI

Regulatorji rasti rastlin, skupno:

PGR0

Fiziološki regulatorji rasti rastlin

PGR1

PGR1.1

FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN

KLORMEKVAT

999-81-5

143

PGR1.1

CIKLANILID

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIFENILAMIN

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOKSIKVIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORKLORFENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAKVIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIN HIDRAZID

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METILCIKLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEKSADION-KALCIJ

127277-53-6

567

PGR1.1

NATRIJEV 5-NITROGUAIAKOLAT

67233-85-6

718

PGR1.1

NARTIJEV O-NITROFENOLAT

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEKSAPAK-ETIL

95266-40-3

8349

Pripravki proti klitju

PGR2

PGR2.2

PRIPRAVKI PROTI KLITJU

KARVON

99-49-0

602

PGR2.2

KLORPROFAM

101-21-3

43

Drugi regulatorji rasti rastlin

PGR3

PGR3.1

DRUGI REGULATORJI RASTI RASTLIN

DRUGI PGR

Druga fitofarmacevtska sredstva, skupno:

ZR0

Mineralna olja

ZR1

ZR1.1

MINERALNA OLJA

NAFTA

64742-55-8

29

Rastlinska olja

ZR2

ZR2.1

RASTLINSKA OLJA

KATRANSKA OLJA

30

Snovi za sterilizacijo prsti (vključno z. nematicidi)

ZR3

ZR3.1

METILBROMID

METILBROMID

74-83-9

128

ZR3.2

DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI

KLOROPIKRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DIKLOROPROPEN

542-75-6

675

ZR3.2

METAM-NATRIJ

137-42-8

20

ZR3.2

DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI

Rodenticidi

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDI

BRODIFAKUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR4.1

KLORALOS

15879-93-3

249

ZR4.1

KLOROFACINON

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALIL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALON

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

VARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

DRUGI RODENTICIDI

Vsa ostala fitofarmacevtska sredstva

ZR5

ZR5.1

RAZKUŽILA

DRUGA RAZKUŽILA

ZR5.2

DRUGA FITOFARMACEVTSKA SREDSTVA

DRUGA FFS

---

(1)  Registrska številka Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov

(2)  Kolaborativni mednarodni svet za analizo pesticidov

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/439

---

Petek, 24. aprila 2009Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0319

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev) (KOM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

2010/C 184 E/79

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0399),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0277/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 9. oktobra 2008, naslovljenega na Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 80a(3) Poslovnika,

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0096/2009),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Petek, 24. april 2009P6_TC1-COD(2008)0151

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (prenovitev)

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/125/ES.)

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA

Petek, 24. aprila 2009Izjava Komisije

„Komisija izjavlja, da sprejetje predlagane razširitve direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, ne bo vplivalo na izvajanje sedanjega delovnega programa.

Komisija bo izkušnje, pridobljene na podlagi direktive, tudi ustrezno upoštevala, ko bo oblikovala delovni program in predlagala nove izvedbene ukrepe na podlagi prenovljene direktive. V skladu s členom 15(2)(c) direktive in z načeli boljše priprave zakonodaje si bo posebej prizadevala za ohranitev splošne usklajenosti v zakonodaji EU o izdelkih.

Poleg tega bo Komisija pri oceni o ustreznosti razširitve področja uporabe direktive na izdelke, ki niso povezani z energijo, kot je določeno v členu 21, upoštevala potrebo po prilagoditvi metodologije za prepoznavanje in obravnavanje pomembnih okoljskih parametrov za te izdelke.“

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/441

---

Petek, 24. aprila 2009Določitev usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov ***I

P6_TA(2009)0320

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov (KOM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

2010/C 184 E/80

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0311),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0203/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0068/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Petek, 24. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0098

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravila držav članic zahtevajo, da so gradbeni objekti načrtovani in zgrajeni tako, da ne ogrožajo varnosti ljudi, domačih živali in imetja
  ter ne škodujejo naravnemu okolju ali okolju, ki ga je ustvaril človek. |
| --- | --- |

(1)

Pravila držav članic zahtevajo, da so gradbeni objekti načrtovani in zgrajeni tako, da ne ogrožajo varnosti ljudi, domačih živali in imetja
  ter ne škodujejo naravnemu okolju ali okolju, ki ga je ustvaril človek.

| (2) | Ta pravila neposredno vplivajo na zahteve glede gradbenih proizvodov. Navedene zahteve se odražajo v nacionalnih standardih glede proizvodov, nacionalnih tehničnih soglasjih ter drugih nacionalnih tehničnih specifikacijah in določbah, povezanih z gradbenimi proizvodi. Razlike v navedenih zahtevah ovirajo trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ta pravila neposredno vplivajo na zahteve glede gradbenih proizvodov. Navedene zahteve se odražajo v nacionalnih standardih glede proizvodov, nacionalnih tehničnih soglasjih ter drugih nacionalnih tehničnih specifikacijah in določbah, povezanih z gradbenimi proizvodi. Razlike v navedenih zahtevah ovirajo trgovino znotraj Skupnosti.

| (3) | Direktiva Sveta 89/106/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (4), je namenjena odpravi tehničnih ovir v trgovini na področju gradbenih proizvodov, da se poveča njihov prosti pretok na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 89/106/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (4), je namenjena odpravi tehničnih ovir v trgovini na področju gradbenih proizvodov, da se poveča njihov prosti pretok na notranjem trgu.

| (4) | Za doseganje navedenega cilja je Direktiva 89/106/EGS predvideva oblikovanje usklajenih standardov za gradbene proizvode ter dodelitev evropskih tehničnih soglasij. |
| --- | --- |

(4)

Za doseganje navedenega cilja je Direktiva 89/106/EGS predvideva oblikovanje usklajenih standardov za gradbene proizvode ter dodelitev evropskih tehničnih soglasij.

| (5) | Direktivo 89/106/EGS bi bilo treba nadomestiti, da se poenostavi in pojasni obstoječi okvir ter izboljša preglednost in učinkovitost obstoječih ukrepov. |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 89/106/EGS bi bilo treba nadomestiti, da se poenostavi in pojasni obstoječi okvir ter izboljša preglednost in učinkovitost obstoječih ukrepov.

| (6) | Treba je zagotoviti poenostavljene postopke za pripravo izjav o zmogljivosti, da se zmanjša finančna obremenitev MSP in zlasti mikro podjetij. |
| --- | --- |

(6)

Treba je zagotoviti poenostavljene postopke za pripravo izjav o zmogljivosti, da se zmanjša finančna obremenitev MSP in zlasti mikro podjetij.

| (7) | Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93
   (5) ter Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS
   (6) zagotavljata horizontalen pravni okvir za trženje proizvodov na notranjem trgu. Zato bi morala ta uredba upoštevati navedeni pravni okvir. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93
   (5) ter Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS
   (6) zagotavljata horizontalen pravni okvir za trženje proizvodov na notranjem trgu. Zato bi morala ta uredba upoštevati navedeni pravni okvir.

| (8) | Proizvodi, proizvedeni na gradbenem objektu, se ne bi smeli obravnavati kot del dobave gradbenih proizvodov na trgu Skupnosti. Proizvajalcem, ki svoje gradbene proizvode vgradijo v objekte, bi bilo treba omogočiti, vendar brez obveznosti, da navedejo zmogljivost teh proizvodov v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(8)

Proizvodi, proizvedeni na gradbenem objektu, se ne bi smeli obravnavati kot del dobave gradbenih proizvodov na trgu Skupnosti. Proizvajalcem, ki svoje gradbene proizvode vgradijo v objekte, bi bilo treba omogočiti, vendar brez obveznosti, da navedejo zmogljivost teh proizvodov v skladu s to uredbo.

| (9) | Odprava tehničnih ovir na področju gradbeništva se lahko doseže samo z oblikovanjem usklajenih tehničnih specifikacij za oceno zmogljivosti gradbenih proizvodov. |
| --- | --- |

(9)

Odprava tehničnih ovir na področju gradbeništva se lahko doseže samo z oblikovanjem usklajenih tehničnih specifikacij za oceno zmogljivosti gradbenih proizvodov.

| (10) | Zmogljivost gradbenega proizvoda ni opredeljena le v smislu tehnične zmogljivosti in bistvenih značilnosti, ampak tudi v smislu zdravstvenega in varnostnega vidika v povezavi z uporabo proizvoda v njegovem celotnem življenjskem ciklu. |
| --- | --- |

(10)

Zmogljivost gradbenega proizvoda ni opredeljena le v smislu tehnične zmogljivosti in bistvenih značilnosti, ampak tudi v smislu zdravstvenega in varnostnega vidika v povezavi z uporabo proizvoda v njegovem celotnem življenjskem ciklu.

| (11) | Navedene usklajene tehnične specifikacije bi morale vključevati preskušanje, izračun in druge načine, opredeljene v usklajenih standardih in evropskih ocenjevalnih listih (EOL) za oceno zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov. |
| --- | --- |

(11)

Navedene usklajene tehnične specifikacije bi morale vključevati preskušanje, izračun in druge načine, opredeljene v usklajenih standardih in evropskih ocenjevalnih listih (EOL) za oceno zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov.

| (12) | Metode, ki jih države članice uporabljajo v svojih zahtevah za gradbene objekte, pa tudi druga nacionalna pravila v zvezi z bistvenimi značilnostmi gradbenih proizvodov
  so
  v skladu z usklajenimi tehničnimi specifikacijami. |
| --- | --- |

(12)

Metode, ki jih države članice uporabljajo v svojih zahtevah za gradbene objekte, pa tudi druga nacionalna pravila v zvezi z bistvenimi značilnostmi gradbenih proizvodov
  so
  v skladu z usklajenimi tehničnimi specifikacijami.

| (13) | Treba je določiti bistvene zahteve objektov, da se zagotovi podlaga za pripravo mandatov in usklajenih standardov ter za oblikovanje EOL za gradbene proizvode. |
| --- | --- |

(13)

Treba je določiti bistvene zahteve objektov, da se zagotovi podlaga za pripravo mandatov in usklajenih standardov ter za oblikovanje EOL za gradbene proizvode.

| (14) | Za vrednotenje trajnostne uporabe virov in učinkov gradbenih objektov na okolje bi bilo treba uporabiti okoljske proizvodne deklaracije („Environmental Product Declarations – EPD“). |
| --- | --- |

(14)

Za vrednotenje trajnostne uporabe virov in učinkov gradbenih objektov na okolje bi bilo treba uporabiti okoljske proizvodne deklaracije („Environmental Product Declarations – EPD“).

| (15) | Kadar je to primerno, bi bilo treba spodbujati uporabo usklajenih standardov za razrede zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, tako da se upoštevajo različne ravni osnovnih delovnih zahtev za določene objekte pa tudi razlike v podnebju, geologiji in geografiji ter ostali pogoji, ki prevladujejo v državah članicah. Kjer Komisija takih razredov še ni uvedla, bi morali biti za njihovo oblikovanje na podlagi spremenjenega mandata pristojni evropski organi za standardizacijo. |
| --- | --- |

(15)

Kadar je to primerno, bi bilo treba spodbujati uporabo usklajenih standardov za razrede zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, tako da se upoštevajo različne ravni osnovnih delovnih zahtev za določene objekte pa tudi razlike v podnebju, geologiji in geografiji ter ostali pogoji, ki prevladujejo v državah članicah. Kjer Komisija takih razredov še ni uvedla, bi morali biti za njihovo oblikovanje na podlagi spremenjenega mandata pristojni evropski organi za standardizacijo.

| (16) | Kadar je to primerno, bi bilo treba ravni zmogljivosti v zvezi z bistvenimi značilnostmi, ki jih morajo izpolnjevati gradbeni proizvodi v državah članicah, določiti v usklajenih tehničnih specifikacijah, tako da se upoštevajo različne ravni osnovnih zahtev objektov za določene objekte pa tudi razlike v podnebju, geologiji in geografiji ter ostali drugačni pogoji, ki prevladujejo v državah članicah. |
| --- | --- |

(16)

Kadar je to primerno, bi bilo treba ravni zmogljivosti v zvezi z bistvenimi značilnostmi, ki jih morajo izpolnjevati gradbeni proizvodi v državah članicah, določiti v usklajenih tehničnih specifikacijah, tako da se upoštevajo različne ravni osnovnih zahtev objektov za določene objekte pa tudi razlike v podnebju, geologiji in geografiji ter ostali drugačni pogoji, ki prevladujejo v državah članicah.

| (17) | Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (Cenelec) sta priznana kot pristojni organizaciji za sprejemanje usklajenih standardov v skladu s splošnimi smernicami (7) glede sodelovanja med Komisijo in navedenima dvema organizacijama, podpisanimi 28. marca 2003. |
| --- | --- |

(17)

Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (Cenelec) sta priznana kot pristojni organizaciji za sprejemanje usklajenih standardov v skladu s splošnimi smernicami (7) glede sodelovanja med Komisijo in navedenima dvema organizacijama, podpisanimi 28. marca 2003.

| (18) | Navedeni usklajeni standardi bi morali zagotoviti ustrezna orodja za usklajeno oceno zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov. Usklajene standarde bi bilo treba določiti na podlagi mandatov, ki jih sprejme Komisija in zajemajo ustrezne družine gradbenih proizvodov, v skladu s členom 6 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe
   (8)
  Komisija bi morala sprejeti ukrepe za razširitev področja proizvodov, ki jih zajemajo usklajeni standardi. |
| --- | --- |

(18)

Navedeni usklajeni standardi bi morali zagotoviti ustrezna orodja za usklajeno oceno zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov. Usklajene standarde bi bilo treba določiti na podlagi mandatov, ki jih sprejme Komisija in zajemajo ustrezne družine gradbenih proizvodov, v skladu s členom 6 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe
   (8)
  Komisija bi morala sprejeti ukrepe za razširitev področja proizvodov, ki jih zajemajo usklajeni standardi.

| (19) | Predstavniški organi glavnih poklicev, ki sodelujejo pri oblikovanju, proizvodnji in razvoju gradbenih proizvodov, morajo sodelovati v evropskih tehničnih organih, da se zagotovi njihovo pošteno in pregledno delovanje ter tržna učinkovitost. |
| --- | --- |

(19)

Predstavniški organi glavnih poklicev, ki sodelujejo pri oblikovanju, proizvodnji in razvoju gradbenih proizvodov, morajo sodelovati v evropskih tehničnih organih, da se zagotovi njihovo pošteno in pregledno delovanje ter tržna učinkovitost.

| (20) | Da bi zagotovili razumljivost informacij proizvajalca, bi morala biti izjava o zmogljivosti sestavljena v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri je proizvod dan v promet. Če je v državi članici več uradnih jezikov, bi se morala izbira jezika za sestavo izjave o zmogljivosti opraviti s soglasjem prejemnika. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili razumljivost informacij proizvajalca, bi morala biti izjava o zmogljivosti sestavljena v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, v kateri je proizvod dan v promet. Če je v državi članici več uradnih jezikov, bi se morala izbira jezika za sestavo izjave o zmogljivosti opraviti s soglasjem prejemnika.

| (21) | Postopke na podlagi Direktive 89/106/EGS za oceno zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, ki niso zajeti v usklajenih standardih, bi bilo treba poenostaviti, tako da postanejo preglednejši in da se znižajo stroški za proizvajalce gradbenih proizvodov. |
| --- | --- |

(21)

Postopke na podlagi Direktive 89/106/EGS za oceno zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, ki niso zajeti v usklajenih standardih, bi bilo treba poenostaviti, tako da postanejo preglednejši in da se znižajo stroški za proizvajalce gradbenih proizvodov.

| (22) | Da se proizvajalcem in uvoznikom gradbenih proizvodov omogoči priprava izjave o zmogljivosti za gradbene proizvode, ki
  niso v celoti zajeti
  ali niso zajeti v usklajenem standardu, je treba zagotoviti evropsko tehnično oceno.
  ▐ |
| --- | --- |

(22)

Da se proizvajalcem in uvoznikom gradbenih proizvodov omogoči priprava izjave o zmogljivosti za gradbene proizvode, ki
  niso v celoti zajeti
  ali niso zajeti v usklajenem standardu, je treba zagotoviti evropsko tehnično oceno.

▐

| (23) | Proizvajalci in uvozniki gradbenih proizvodov bi morali imeti možnost zahtevati izvedbo evropskih tehničnih ocen za svoje proizvode na podlagi smernic evropskih tehničnih soglasij, določenih v skladu z Direktivo 89/106/EGS. Zato bi bilo treba zagotoviti stalno veljavnost teh smernic kot EOL. |
| --- | --- |

(23)

Proizvajalci in uvozniki gradbenih proizvodov bi morali imeti možnost zahtevati izvedbo evropskih tehničnih ocen za svoje proizvode na podlagi smernic evropskih tehničnih soglasij, določenih v skladu z Direktivo 89/106/EGS. Zato bi bilo treba zagotoviti stalno veljavnost teh smernic kot EOL.

| (24) | Priprava ▐ EOL in izdaja evropskih tehničnih ocen bi morala biti naloga tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti (TAB), ki jih imenujejo države članice. Da bi TAB imeli potrebne pristojnosti za izvajanje navedenih nalog, bi bilo treba na ravni Skupnosti določiti zahteve za njihovo imenovanje. Zato je treba zagotoviti tudi redna vrednotenja TAB, ki jih bodo izvajali TAB iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(24)

Priprava ▐ EOL in izdaja evropskih tehničnih ocen bi morala biti naloga tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti (TAB), ki jih imenujejo države članice. Da bi TAB imeli potrebne pristojnosti za izvajanje navedenih nalog, bi bilo treba na ravni Skupnosti določiti zahteve za njihovo imenovanje. Zato je treba zagotoviti tudi redna vrednotenja TAB, ki jih bodo izvajali TAB iz drugih držav članic.

| (25) | TAB bi morali ustanoviti organizacijo za usklajevanje
  in zagotavljanje preglednosti
  postopkov za pripravo osnutkov EOL in za izdajo evropskih tehničnih ocen.
  Ta organizacija bi morala zagotavljati predvsem ustrezno informiranje proizvajalcev, in po potrebi, zaslišanje neodvisnega znanstvenega strokovnjaka in/ali panožne organizacije, ki jih izbere omenjeni proizvajalec, s strani delovnih skupin, ki jih ustanovijo TAB. |
| --- | --- |

(25)

TAB bi morali ustanoviti organizacijo za usklajevanje
  in zagotavljanje preglednosti
  postopkov za pripravo osnutkov EOL in za izdajo evropskih tehničnih ocen.
  Ta organizacija bi morala zagotavljati predvsem ustrezno informiranje proizvajalcev, in po potrebi, zaslišanje neodvisnega znanstvenega strokovnjaka in/ali panožne organizacije, ki jih izbere omenjeni proizvajalec, s strani delovnih skupin, ki jih ustanovijo TAB.

| (26) | Med bistvenimi značilnostmi bi bilo treba ločiti značilnosti, katerih minimalne zahteve glede na raven ali razred zmogljivosti določi Komisija v okviru primernega postopka v odboru, in značilnosti, ki veljajo ne glede na kraj dajanja gradbenega proizvoda v promet. |
| --- | --- |

(26)

Med bistvenimi značilnostmi bi bilo treba ločiti značilnosti, katerih minimalne zahteve glede na raven ali razred zmogljivosti določi Komisija v okviru primernega postopka v odboru, in značilnosti, ki veljajo ne glede na kraj dajanja gradbenega proizvoda v promet.

| (27) | Dajanje v promet gradbenih proizvodov, ki so zajeti v usklajenem standardu ali za katere je bila izdana evropska tehnična ocena, bi morala spremljati izjava o zmogljivosti glede bistvenih značilnosti proizvoda v skladu z ustreznimi usklajenimi tehničnimi specifikacijami.
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Dajanje v promet gradbenih proizvodov, ki so zajeti v usklajenem standardu ali za katere je bila izdana evropska tehnična ocena, bi morala spremljati izjava o zmogljivosti glede bistvenih značilnosti proizvoda v skladu z ustreznimi usklajenimi tehničnimi specifikacijami.

▐

| (28) | Treba je zagotoviti poenostavljene postopke za pripravo izjav o zmogljivosti, da se zmanjša finančna obremenitev MSP in zlasti mikro podjetij. |
| --- | --- |

(28)

Treba je zagotoviti poenostavljene postopke za pripravo izjav o zmogljivosti, da se zmanjša finančna obremenitev MSP in zlasti mikro podjetij.

| (29) | Za zagotavljanje točne in zanesljive izjave o zmogljivosti bi bilo treba oceniti zmogljivost gradbenega proizvoda, proizvodnjo v tovarni pa nadzirati v skladu z ustreznim sistemom ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti gradbenega proizvoda. |
| --- | --- |

(29)

Za zagotavljanje točne in zanesljive izjave o zmogljivosti bi bilo treba oceniti zmogljivost gradbenega proizvoda, proizvodnjo v tovarni pa nadzirati v skladu z ustreznim sistemom ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti gradbenega proizvoda.

| (30) | Glede na posebnost gradbenih proizvodov in poseben poudarek sistema za njihovo oceno postopki za ugotavljanje skladnosti, določeni v Sklepu št. 768/2008/ES, in moduli iz navedenega sklepa niso ustrezni za navedene proizvode. Zato bi bilo treba oblikovati posebne metode za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov. |
| --- | --- |

(30)

Glede na posebnost gradbenih proizvodov in poseben poudarek sistema za njihovo oceno postopki za ugotavljanje skladnosti, določeni v Sklepu št. 768/2008/ES, in moduli iz navedenega sklepa niso ustrezni za navedene proizvode. Zato bi bilo treba oblikovati posebne metode za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov.

| (31) | Zaradi razlik v pomenu znaka CE za gradbene proizvode, kadar ga primerjamo s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 765/2008, bi bilo treba določiti posebne določbe, da se zagotovijo jasnost obveznosti za namestitev znaka CE na gradbene proizvode in posledice navedene namestitve. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi razlik v pomenu znaka CE za gradbene proizvode, kadar ga primerjamo s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 765/2008, bi bilo treba določiti posebne določbe, da se zagotovijo jasnost obveznosti za namestitev znaka CE na gradbene proizvode in posledice navedene namestitve.

| (32) | Kadar proizvajalec
  , pooblaščeni zastopnik ali uvoznik
  namesti ali da namestiti znak CE na gradbeni proizvod, bi moral prevzeti odgovornost za skladnost navedenega proizvoda z njegovo navedeno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(32)

Kadar proizvajalec
  , pooblaščeni zastopnik ali uvoznik
  namesti ali da namestiti znak CE na gradbeni proizvod, bi moral prevzeti odgovornost za skladnost navedenega proizvoda z njegovo navedeno zmogljivostjo.

| (33) | Znak CE bi bilo treba namestiti na vse gradbene proizvode, za katere je proizvajalec pripravil izjavo o zmogljivosti v skladu s to uredbo. ▐ |
| --- | --- |

(33)

Znak CE bi bilo treba namestiti na vse gradbene proizvode, za katere je proizvajalec pripravil izjavo o zmogljivosti v skladu s to uredbo. ▐

| (34) | Znak CE je edini znak,
  za
  skladnost gradbenega proizvoda z navedeno zmogljivostjo in veljavnimi zahtevami
  v zvezi z usklajevalno zakonodajo Skupnosti. Vendar pa se lahko uporabljajo tudi drugi znaki, če prispevajo k izboljšanju varstva uporabnikov gradbenih proizvodov in ne spadajo pod usklajevalno zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(34)

Znak CE je edini znak,
  za
  skladnost gradbenega proizvoda z navedeno zmogljivostjo in veljavnimi zahtevami
  v zvezi z usklajevalno zakonodajo Skupnosti. Vendar pa se lahko uporabljajo tudi drugi znaki, če prispevajo k izboljšanju varstva uporabnikov gradbenih proizvodov in ne spadajo pod usklajevalno zakonodajo Skupnosti.

| (35) | Da bi se izognili nepotrebnim preskusom gradbenih proizvodov, katerih zmogljivost je bila že v zadostni meri dokazana z nespremenljivimi rezultati prejšnjih preskusov ali drugimi obstoječimi podatki, bi moralo biti proizvajalcu omogočeno, da pod pogoji iz usklajenih tehničnih specifikacij ali odločbe Komisije navede določeno raven ali razred zmogljivosti brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja. |
| --- | --- |

(35)

Da bi se izognili nepotrebnim preskusom gradbenih proizvodov, katerih zmogljivost je bila že v zadostni meri dokazana z nespremenljivimi rezultati prejšnjih preskusov ali drugimi obstoječimi podatki, bi moralo biti proizvajalcu omogočeno, da pod pogoji iz usklajenih tehničnih specifikacij ali odločbe Komisije navede določeno raven ali razred zmogljivosti brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja.

| (36) | Da bi se izognili podvajanju preskusov, ki so že bili izvedeni, bi morala biti proizvajalcu gradbenih proizvodov omogočena uporaba rezultatov preskusa, ki jih je pridobila tretja stranka. |
| --- | --- |

(36)

Da bi se izognili podvajanju preskusov, ki so že bili izvedeni, bi morala biti proizvajalcu gradbenih proizvodov omogočena uporaba rezultatov preskusa, ki jih je pridobila tretja stranka.

| (37) | Za znižanje stroškov dajanja proizvodov v promet za mikro podjetja je treba zagotoviti poenostavljene postopke za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti, kadar zadevni proizvod ne povzroča znatnih pomislekov glede varnosti. |
| --- | --- |

(37)

Za znižanje stroškov dajanja proizvodov v promet za mikro podjetja je treba zagotoviti poenostavljene postopke za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti, kadar zadevni proizvod ne povzroča znatnih pomislekov glede varnosti.

| (38) | Da se omogoči učinkovit nadzor trga in zagotovi visoka raven varstva potrošnikov, je pomembno, da se poenostavljeni postopki za navedbo določene ravni ali razreda zmogljivosti brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja ne uporabljajo za uvoznike, ki dajo proizvod v promet pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremenijo gradbeni proizvod, ki je že bil dan v promet, na način, ki lahko vpliva na skladnost z navedeno zmogljivostjo. To zadeva uporabo nespremenljivih rezultatov prejšnjih preskusov ali drugih obstoječih podatkov ter uporabo rezultatov preskusov tretjih strani. Zadeva tudi poenostavljeni postopek, ki velja za mikro podjetja. |
| --- | --- |

(38)

Da se omogoči učinkovit nadzor trga in zagotovi visoka raven varstva potrošnikov, je pomembno, da se poenostavljeni postopki za navedbo določene ravni ali razreda zmogljivosti brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja ne uporabljajo za uvoznike, ki dajo proizvod v promet pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremenijo gradbeni proizvod, ki je že bil dan v promet, na način, ki lahko vpliva na skladnost z navedeno zmogljivostjo. To zadeva uporabo nespremenljivih rezultatov prejšnjih preskusov ali drugih obstoječih podatkov ter uporabo rezultatov preskusov tretjih strani. Zadeva tudi poenostavljeni postopek, ki velja za mikro podjetja.

| (39) | Za individualno oblikovane in proizvedene gradbene proizvode bi morala biti proizvajalcu omogočena uporaba poenostavljenih postopkov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti, kadar se lahko dokaže skladnost proizvoda, ki se daje v promet, z veljavnimi zakonodajnimi določbami. |
| --- | --- |

(39)

Za individualno oblikovane in proizvedene gradbene proizvode bi morala biti proizvajalcu omogočena uporaba poenostavljenih postopkov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti, kadar se lahko dokaže skladnost proizvoda, ki se daje v promet, z veljavnimi zakonodajnimi določbami.

| (40) | Pomembno je zagotoviti dostopnost nacionalnih tehničnih predpisov, da lahko podjetja, zlasti MSP, pridobijo zanesljive in točne informacije o veljavni zakonodaji v državi članici, v kateri nameravajo dati svoje proizvode v promet. Kontaktne točke za proizvode, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (9), bi morale zato zagotoviti informacije tudi o pravilih, ki veljajo za vgradnjo, sestavljanje in montažo posebnih tipov gradbenih proizvodov.
  Poleg tega bodo morale biti sposobne dati vsem proizvajalcem vse informacije o razpoložljivih pravnih sredstvih v primeru spodbijanja pogojev dostopa enega ali več proizvodov tega prizvajalca do znaka CE, zlasti o primernih pravnih sredstvih za pritožbo zoper odločitve, sprejete na podlagi ocene. |
| --- | --- |

(40)

Pomembno je zagotoviti dostopnost nacionalnih tehničnih predpisov, da lahko podjetja, zlasti MSP, pridobijo zanesljive in točne informacije o veljavni zakonodaji v državi članici, v kateri nameravajo dati svoje proizvode v promet. Kontaktne točke za proizvode, vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 764/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi postopkov za uporabo nekaterih nacionalnih tehničnih pravil za proizvode, ki se zakonito tržijo v drugi državi članici, in o razveljavitvi Odločbe št. 3052/95/ES (9), bi morale zato zagotoviti informacije tudi o pravilih, ki veljajo za vgradnjo, sestavljanje in montažo posebnih tipov gradbenih proizvodov.
  Poleg tega bodo morale biti sposobne dati vsem proizvajalcem vse informacije o razpoložljivih pravnih sredstvih v primeru spodbijanja pogojev dostopa enega ali več proizvodov tega prizvajalca do znaka CE, zlasti o primernih pravnih sredstvih za pritožbo zoper odločitve, sprejete na podlagi ocene.

| (41) | Za zagotavljanje enakega in skladnega izvrševanja zakonodaje Skupnosti o usklajevanju bi morale države članice izvajati učinkovit nadzor trga. Uredba (ES) št. 765/2008 predvideva temeljne pogoje za izvajanje takšnega nadzora trga. |
| --- | --- |

(41)

Za zagotavljanje enakega in skladnega izvrševanja zakonodaje Skupnosti o usklajevanju bi morale države članice izvajati učinkovit nadzor trga. Uredba (ES) št. 765/2008 predvideva temeljne pogoje za izvajanje takšnega nadzora trga.

| (42) | Odgovornost držav članic za varnost, zdravje in druga področja, zajeta v osnovnih zahtevah objektov na njihovem ozemlju, bi morala biti priznana v zaščitni klavzuli, v kateri so predvideni ustrezni zaščitni ukrepi. |
| --- | --- |

(42)

Odgovornost držav članic za varnost, zdravje in druga področja, zajeta v osnovnih zahtevah objektov na njihovem ozemlju, bi morala biti priznana v zaščitni klavzuli, v kateri so predvideni ustrezni zaščitni ukrepi.

| (43) | Ker je treba po vsej Skupnosti zagotoviti enako stopnjo učinkovitosti organov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti gradbenih proizvodov in ker morajo vsi takšni organi izvajati svoje funkcije v enaki meri in pod pogoji poštene konkurence, je treba določiti zahteve za organe za oceno zmogljivosti, ki želijo biti priglašeni za namene te uredbe. Prav tako je treba sprejeti določbe za razpoložljivost ustreznih informacij o takšnih organih in za njihov nadzor. |
| --- | --- |

(43)

Ker je treba po vsej Skupnosti zagotoviti enako stopnjo učinkovitosti organov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti gradbenih proizvodov in ker morajo vsi takšni organi izvajati svoje funkcije v enaki meri in pod pogoji poštene konkurence, je treba določiti zahteve za organe za oceno zmogljivosti, ki želijo biti priglašeni za namene te uredbe. Prav tako je treba sprejeti določbe za razpoložljivost ustreznih informacij o takšnih organih in za njihov nadzor.

| (44) | Za zagotavljanje dosledne ravni kakovosti pri ocenjevanju in preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti gradbenih proizvodov je treba določiti tudi zahteve, ki veljajo za organe, pristojne za priglasitev organov, ki izvajajo takšne naloge, Komisiji in drugim državam članicam. |
| --- | --- |

(44)

Za zagotavljanje dosledne ravni kakovosti pri ocenjevanju in preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti gradbenih proizvodov je treba določiti tudi zahteve, ki veljajo za organe, pristojne za priglasitev organov, ki izvajajo takšne naloge, Komisiji in drugim državam članicam.

| (45) | Ker cilja te uredbe, in sicer zagotavljanja ustreznega delovanja notranjega trga za gradbene proizvode z določitvijo usklajenih tehničnih specifikacij za navedeno zmogljivost gradbenih proizvodov, države članice ne morejo doseči v zadostni meri, lahko pa se zaradi njihovega obsega in učinkov dosežejo bolje na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za dosego tega cilja. |
| --- | --- |

(45)

Ker cilja te uredbe, in sicer zagotavljanja ustreznega delovanja notranjega trga za gradbene proizvode z določitvijo usklajenih tehničnih specifikacij za navedeno zmogljivost gradbenih proizvodov, države članice ne morejo doseči v zadostni meri, lahko pa se zaradi njihovega obsega in učinkov dosežejo bolje na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za dosego tega cilja.

| (46) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). |
| --- | --- |

(46)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10).

| (47) | Komisiji bi bilo treba zlasti podeliti pooblastila za določitev pogojev, pod katerimi je lahko izjava o zmogljivosti na voljo na spletni strani, za določitev obdobja, v katerem morajo proizvajalci, uvozniki in distributerji hraniti tehnično dokumentacijo in izjavo o zmogljivosti ter jo imeti na voljo, za določitev razredov zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, za vzpostavitev sistema ocene zmogljivosti in preverjanja nespremenljivosti navedene zmogljivosti, ki se uporablja za zadevni gradbeni proizvod ali družino gradbenih proizvodov, za določitev oblike evropske tehnične ocene, za določitev postopkov za izvedbo vrednotenja tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti (TAB) in za spremembo prilog I do VI. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, ║jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(47)

Komisiji bi bilo treba zlasti podeliti pooblastila za določitev pogojev, pod katerimi je lahko izjava o zmogljivosti na voljo na spletni strani, za določitev obdobja, v katerem morajo proizvajalci, uvozniki in distributerji hraniti tehnično dokumentacijo in izjavo o zmogljivosti ter jo imeti na voljo, za določitev razredov zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, za vzpostavitev sistema ocene zmogljivosti in preverjanja nespremenljivosti navedene zmogljivosti, ki se uporablja za zadevni gradbeni proizvod ali družino gradbenih proizvodov, za določitev oblike evropske tehnične ocene, za določitev postopkov za izvedbo vrednotenja tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti (TAB) in za spremembo prilog I do VI. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, ║jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (48) | Upoštevati bi bilo treba obstoječe mandate za določitev usklajenih evropskih standardov. CEN bi moral oblikovati standarde za razjasnitev osnovne zahteve objektov št. 7 z naslovom „Trajnostna raba naravnih virov“. |
| --- | --- |

(48)

Upoštevati bi bilo treba obstoječe mandate za določitev usklajenih evropskih standardov. CEN bi moral oblikovati standarde za razjasnitev osnovne zahteve objektov št. 7 z naslovom „Trajnostna raba naravnih virov“.

| (49) | Osnovna zahteva objektov št. 7 bi morala upoštevati možnost recikliranja gradbenih objektov, njihovih materialov in delov po zrušenju ter uporabo okoljsko združljivih surovin in sekundarnih materialov v gradbenih objektih. |
| --- | --- |

(49)

Osnovna zahteva objektov št. 7 bi morala upoštevati možnost recikliranja gradbenih objektov, njihovih materialov in delov po zrušenju ter uporabo okoljsko združljivih surovin in sekundarnih materialov v gradbenih objektih.

| (50) | Ker je potrebno določeno obdobje, da se omogoči vzpostavitev okvira za ustrezno delovanje te uredbe, bi bilo treba njeno uporabo odložiti, z izjemo določb glede imenovanja TAB, priglasitvenih in priglašenih organov, ustanovitve organizacije TAB in ustanovitve stalnega odbora. |
| --- | --- |

(50)

Ker je potrebno določeno obdobje, da se omogoči vzpostavitev okvira za ustrezno delovanje te uredbe, bi bilo treba njeno uporabo odložiti, z izjemo določb glede imenovanja TAB, priglasitvenih in priglašenih organov, ustanovitve organizacije TAB in ustanovitve stalnega odbora.

| (51) | Komisija in države članice bi morale v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi organizirati informacijske kampanje, v okviru katerih sektor gradbeništva, zlasti gospodarske subjekte in uporabnike, obvestijo o vzpostavitvi skupnega tehničnega jezika, porazdelitvi odgovornosti med posameznimi gospodarskimi subjekti, pritrjevanju znaka CE na gradbene proizvode, reviziji osnovnih zahtev objektov ter sistemov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

(51)

Komisija in države članice bi morale v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi organizirati informacijske kampanje, v okviru katerih sektor gradbeništva, zlasti gospodarske subjekte in uporabnike, obvestijo o vzpostavitvi skupnega tehničnega jezika, porazdelitvi odgovornosti med posameznimi gospodarskimi subjekti, pritrjevanju znaka CE na gradbene proizvode, reviziji osnovnih zahtev objektov ter sistemov za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti.

| (52) | Komisija bi morala v roku enega leta po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti predlog za revizijo evropskega sistema standardizacije, da se poveča preglednost celotnega sistema, zagotovi predvsem sorazmerno sodelovanje zainteresiranih strani v tehničnih odborih evropskih organov za standardizacijo in prepreči navzkrižje interesov med njimi. Sočasno bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi pospešili sprejetje evropskih standardov ter poskrbeli za prevod teh standardov, zlasti pa smernic za mala in srednje velika podjetja, v vse uradne jezike Evropske unije
  – |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi morala v roku enega leta po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti predlog za revizijo evropskega sistema standardizacije, da se poveča preglednost celotnega sistema, zagotovi predvsem sorazmerno sodelovanje zainteresiranih strani v tehničnih odborih evropskih organov za standardizacijo in prepreči navzkrižje interesov med njimi. Sočasno bi bilo treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi pospešili sprejetje evropskih standardov ter poskrbeli za prevod teh standardov, zlasti pa smernic za mala in srednje velika podjetja, v vse uradne jezike Evropske unije
  –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne Določbe

Člen 1

Predmet

Ta uredba določa
  pogoje trženja gradbenih proizvodov z uvedbo pravil
  o načinu navajanja zmogljivosti gradbenih proizvodov glede njihovih bistvenih značilnosti in o uporabi znaka CE na navedenih proizvodih.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „gradbeni proizvod“ pomeni vsak proizvod ali komplet, ki je proizveden in dan v promet za trajno vgradnjo v gradbene objekte ali njihove dele, tako da razstavitev proizvoda zmanjša zmogljivost gradbenih objektov, razstavitev ali zamenjava proizvoda pa pomeni postopke gradnje; |
| --- | --- |

1.

„gradbeni proizvod“ pomeni vsak proizvod ali komplet, ki je proizveden in dan v promet za trajno vgradnjo v gradbene objekte ali njihove dele, tako da razstavitev proizvoda zmanjša zmogljivost gradbenih objektov, razstavitev ali zamenjava proizvoda pa pomeni postopke gradnje;

| 2. | „proizvod, ki ni ali ni popolnoma zajet v usklajenem standardu“ pomeni kateri koli gradbeni proizvod, katerega bistvenih značilnosti in zmogljivosti ni mogoče v celoti oceniti po obstoječem usklajenem standardu, ker med drugim:










  (a) | proizvod ne sodi v področje uporabe nobenega obstoječega usklajenega standarda; |
| --- | --- | --- |

2.

„proizvod, ki ni ali ni popolnoma zajet v usklajenem standardu“ pomeni kateri koli gradbeni proizvod, katerega bistvenih značilnosti in zmogljivosti ni mogoče v celoti oceniti po obstoječem usklajenem standardu, ker med drugim:

(a)

proizvod ne sodi v področje uporabe nobenega obstoječega usklajenega standarda;

| (b) | proizvod ne ustreza eni ali več opredelitvam značilnosti, ki jih predvidevajo ti usklajeni standardi; |
| --- | --- |

(b)

proizvod ne ustreza eni ali več opredelitvam značilnosti, ki jih predvidevajo ti usklajeni standardi;

| (c) | ena ali več bistvenih značilnosti proizvoda ni ustrezno zajetih v teh usklajenih standardih; ali |
| --- | --- |

(c)

ena ali več bistvenih značilnosti proizvoda ni ustrezno zajetih v teh usklajenih standardih; ali

| (d) | ker ni ene ali več poskusnih metod za ugotavljanje zmogljivosti proizvoda, ali pa niso uporabne; |
| --- | --- |

(d)

ker ni ene ali več poskusnih metod za ugotavljanje zmogljivosti proizvoda, ali pa niso uporabne;

| 3. | „objekti“ pomeni gradbene objekte visoke in nizke gradnje; |
| --- | --- |

3.

„objekti“ pomeni gradbene objekte visoke in nizke gradnje;

| 4. | „bistvene značilnosti“ pomeni tiste značilnosti gradbenega proizvoda, ki se nanašajo na osnovne zahteve objektov
  iz Priloge I. Pri bistvenih značilnostih, opredeljenih v usklajenih tehničnih specifikacijah, se razlikuje med:










  (a) | značilnostmi, ki obstajajo tam, kjer namerava proizvajalec ali uvoznik dati proizvod v promet; in |
| --- | --- | --- |

4.

„bistvene značilnosti“ pomeni tiste značilnosti gradbenega proizvoda, ki se nanašajo na osnovne zahteve objektov
  iz Priloge I. Pri bistvenih značilnostih, opredeljenih v usklajenih tehničnih specifikacijah, se razlikuje med:

(a)

značilnostmi, ki obstajajo tam, kjer namerava proizvajalec ali uvoznik dati proizvod v promet; in

| (b) | značilnostmi, ki jih je treba priglasiti ne glede na kraj, kjer se da proizvod v promet, in katerih minimalne zahteve glede na raven ali razred zmogljivosti za vsako družino proizvodov iz tabele 1 v Prilogi V in glede na vrsto uporabe določijo evropski organi za standardizacijo s soglasjem Komisije in stalnega odbora za gradbeništvo iz člena 51(1). |
| --- | --- |

(b)

značilnostmi, ki jih je treba priglasiti ne glede na kraj, kjer se da proizvod v promet, in katerih minimalne zahteve glede na raven ali razred zmogljivosti za vsako družino proizvodov iz tabele 1 v Prilogi V in glede na vrsto uporabe določijo evropski organi za standardizacijo s soglasjem Komisije in stalnega odbora za gradbeništvo iz člena 51(1).

| 5. | „zmogljivost gradbenega proizvoda“ pomeni zmogljivost, ki se nanaša na posamezne bistvene značilnosti proizvoda, izražene prek njegove vrednosti, ravni, razreda in mejnih vrednosti oziroma prek opisa; |
| --- | --- |

5.

„zmogljivost gradbenega proizvoda“ pomeni zmogljivost, ki se nanaša na posamezne bistvene značilnosti proizvoda, izražene prek njegove vrednosti, ravni, razreda in mejnih vrednosti oziroma prek opisa;

| 6. | „mejna vrednost“ pomeni najmanjšo vrednost zmogljivosti proizvoda. Mejna vrednost je lahko tehnične ali regulativne narave in lahko velja za eno ali več značilnosti; |
| --- | --- |

6.

„mejna vrednost“ pomeni najmanjšo vrednost zmogljivosti proizvoda. Mejna vrednost je lahko tehnične ali regulativne narave in lahko velja za eno ali več značilnosti;

| 7. | „razred“ pomeni območje zmogljivosti proizvoda od najnižje do najvišje vrednosti zmogljivosti. Razred lahko velja za eno ali več značilnosti; |
| --- | --- |

7.

„razred“ pomeni območje zmogljivosti proizvoda od najnižje do najvišje vrednosti zmogljivosti. Razred lahko velja za eno ali več značilnosti;

| 8. | „usklajene tehnične specifikacije“ pomeni usklajene standarde in evropske ocenjevalne liste; |
| --- | --- |

8.

„usklajene tehnične specifikacije“ pomeni usklajene standarde in evropske ocenjevalne liste;

| 9. | „evropska tehnična ocena“ pomeni oceno, temelječo na evropskem ocenjevalnem listu in pridržano za gradbene proizvode, ki niso oziroma niso popolnoma zajeti v usklajenem standardu; |
| --- | --- |

9.

„evropska tehnična ocena“ pomeni oceno, temelječo na evropskem ocenjevalnem listu in pridržano za gradbene proizvode, ki niso oziroma niso popolnoma zajeti v usklajenem standardu;

| 10. | „usklajeni standard“ pomeni standard, ki ga je sprejel eden izmed evropskih organov za standardizacijo iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES, in sicer na zahtevo Komisije v skladu s členom 6 navedene direktive; |
| --- | --- |

10.

„usklajeni standard“ pomeni standard, ki ga je sprejel eden izmed evropskih organov za standardizacijo iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES, in sicer na zahtevo Komisije v skladu s členom 6 navedene direktive;

| 11. | „evropski ocenjevalni list“ pomeni dokument, ki ga sprejme organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti
  z namenom izdaje evropske tehnične ocene in ki se nanaša na proizvod, ki ni zajet oziroma ni povsem zajet v usklajenem standardu; |
| --- | --- |

11.

„evropski ocenjevalni list“ pomeni dokument, ki ga sprejme organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti
  z namenom izdaje evropske tehnične ocene in ki se nanaša na proizvod, ki ni zajet oziroma ni povsem zajet v usklajenem standardu;

| 12. | „gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, uvoznika, distributerja in pooblaščenega zastopnika; |
| --- | --- |

12.

„gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, uvoznika, distributerja in pooblaščenega zastopnika;

| 13. | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja gradbeni proizvod ali za katero se tak proizvod proizvaja
  in trži
  pod njegovim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

13.

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki proizvaja gradbeni proizvod ali za katero se tak proizvod proizvaja
  in trži
  pod njegovim imenom ali blagovno znamko;

| 14. | .„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ustanovljeno v Skupnosti, ki da gradbeni proizvod iz tretje države v promet v Skupnosti; |
| --- | --- |

14.

.„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ustanovljeno v Skupnosti, ki da gradbeni proizvod iz tretje države v promet v Skupnosti;

| 15. | „distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost gradbenega proizvoda na trgu; |
| --- | --- |

15.

„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi, razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost gradbenega proizvoda na trgu;

| 16. | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Skupnosti, ki jo je proizvajalec pooblastil, da v njegovem imenu izvaja posebne naloge; |
| --- | --- |

16.

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Skupnosti, ki jo je proizvajalec pooblastil, da v njegovem imenu izvaja posebne naloge;

| 17. | „dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo gradbenega proizvoda za distribucijo ali uporabo na trgu Skupnosti v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;
  to izključuje:










  (a) | vse proizvode, ki jih uporabnik na gradbišču spreminja za svojo lastno uporabo v okviru svoje poklicne dejavnosti, |
| --- | --- | --- |

17.

„dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo gradbenega proizvoda za distribucijo ali uporabo na trgu Skupnosti v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;
  to izključuje:

(a)

vse proizvode, ki jih uporabnik na gradbišču spreminja za svojo lastno uporabo v okviru svoje poklicne dejavnosti,

| (b) | vse proizvode, ki so proizvedeni na gradbišču in/ali izven njega ter jih proizvajalec vgradi v objekt brez dajanja v promet; |
| --- | --- |

(b)

vse proizvode, ki so proizvedeni na gradbišču in/ali izven njega ter jih proizvajalec vgradi v objekt brez dajanja v promet;

| 18. | „dajanje v promet“ pomeni, da je gradbeni proizvod prvič na voljo na trgu Skupnosti; |
| --- | --- |

18.

„dajanje v promet“ pomeni, da je gradbeni proizvod prvič na voljo na trgu Skupnosti;

| 19. | „umik“ je vsak ukrep za preprečitev dostopnosti gradbenega proizvoda iz dobavne verige na trgu; |
| --- | --- |

19.

„umik“ je vsak ukrep za preprečitev dostopnosti gradbenega proizvoda iz dobavne verige na trgu;

| 20. | „odpoklic“ je vsak ukrep za vrnitev gradbenega proizvoda, ki je bil že na voljo na trgu; |
| --- | --- |

20.

„odpoklic“ je vsak ukrep za vrnitev gradbenega proizvoda, ki je bil že na voljo na trgu;

| 21. | „akreditacija“ ima pomen, dodeljen z Uredbo (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

21.

„akreditacija“ ima pomen, dodeljen z Uredbo (ES) št. 765/2008;

| 22. | „uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, odgovorno za varno vgradnjo gradbenega proizvoda v gradbeni objekt; |
| --- | --- |

22.

„uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, odgovorno za varno vgradnjo gradbenega proizvoda v gradbeni objekt;

| 23. | „tehnični organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica za sodelovanje pri razvoju evropskih ocenjevalnih listov in za ugotavljanje zmogljivosti bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, ki niso ali niso popolnoma zajeti v usklajenem standardu na proizvodnih področjih, navedenih v Prilogi V; |
| --- | --- |

23.

„tehnični organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki ga imenuje država članica za sodelovanje pri razvoju evropskih ocenjevalnih listov in za ugotavljanje zmogljivosti bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, ki niso ali niso popolnoma zajeti v usklajenem standardu na proizvodnih področjih, navedenih v Prilogi V;

| 24. | „tip proizvoda“ pomeni zmogljivost gradbenega proizvoda, proizvedenega z uporabo dane kombinacije surovin ali drugih prvin v posameznem proizvodnem procesu; |
| --- | --- |

24.

„tip proizvoda“ pomeni zmogljivost gradbenega proizvoda, proizvedenega z uporabo dane kombinacije surovin ali drugih prvin v posameznem proizvodnem procesu;

| 25. | „ kontrola tovarniške proizvodnje “ pomeni stalno notranjo kontrolo proizvodnje
  , ki jo opravi proizvajalec, s čimer zagotovi, da sta proizvodnja gradbenega proizvoda in proizvedeni proizvod v skladu s tehničnimi specifikacijami; |
| --- | --- |

25.

„ kontrola tovarniške proizvodnje “ pomeni stalno notranjo kontrolo proizvodnje
  , ki jo opravi proizvajalec, s čimer zagotovi, da sta proizvodnja gradbenega proizvoda in proizvedeni proizvod v skladu s tehničnimi specifikacijami;

| 26. | „mikro podjetje“ pomeni mikro podjetje, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije
  2003/361/ES
  z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (11); |
| --- | --- |

26.

„mikro podjetje“ pomeni mikro podjetje, kakor je opredeljeno v Priporočilu Komisije
  2003/361/ES
  z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (11);

| 27. | „življenjski cikel“ pomeni zaporedne in medsebojno povezane faze življenja proizvoda, od nabave surovin ali pridobitve iz naravnih virov do končne odstranitve; |
| --- | --- |

27.

„življenjski cikel“ pomeni zaporedne in medsebojno povezane faze življenja proizvoda, od nabave surovin ali pridobitve iz naravnih virov do končne odstranitve;

| 28. | „sklop proizvodov“ pomeni najmanj dva ločena dela, ki morata biti združena, da se trajno vgradita v objekt, da postaneta sestavljeni sistem. |
| --- | --- |

28.

„sklop proizvodov“ pomeni najmanj dva ločena dela, ki morata biti združena, da se trajno vgradita v objekt, da postaneta sestavljeni sistem.

Člen 3

Osnovne zahteve objektov in bistvene značilnosti proizvoda

║Bistvene značilnosti gradbenih proizvodov se določijo v usklajenih tehničnih specifikacijah v zvezi z osnovnimi zahtevami objektov, ki so navedene v Prilogi I.

POGLAVJE II

Izjava o zmogljivosti in znak CE

Člen 4

Pogoji za pripravo izjave o zmogljivosti

1.   Proizvajalec ali uvoznik pri dajanju gradbenega proizvoda v promet pripravi izjavo o zmogljivosti, če
  je izpolnjen eden od naslednjih pogojev
  :

| (a) | gradbeni proizvod je zajet v usklajenem standardu; |
| --- | --- |

(a)

gradbeni proizvod je zajet v usklajenem standardu;

| (b) | za gradbeni proizvod je bila izdana evropska tehnična ocena.


  ▐ |
| --- | --- |

(b)

za gradbeni proizvod je bila izdana evropska tehnična ocena.

▐

2.   Države članice predpostavljajo, da je izjava o zmogljivosti, ki jo pripravi proizvajalec ali uvoznik, točna in zanesljiva.

Člen 5

Vsebina izjave o zmogljivosti

1.   Izjava o zmogljivosti izraža zmogljivost gradbenih proizvodov v zvezi z
  dvema tipoma bistvenih značilnosti iz člena 2(4)
  navedenih proizvodov v skladu z ustreznimi usklajenimi tehničnimi specifikacijami.

2.   Izjava o zmogljivosti vsebuje naslednje podatke:

| (a) | tip proizvoda, za katerega je bila pripravljena; |
| --- | --- |

(a)

tip proizvoda, za katerega je bila pripravljena;

| (b) | popoln
  seznam bistvenih značilnosti
  , danih v usklajeni tehnični specifikaciji za gradbeni proizvod, in za vsako bistveno značilnost navedene vrednosti, razredi ali ravni zmogljivosti ali potrditev „zmogljivost ni določena“
  ; |
| --- | --- |

(b)

popoln
  seznam bistvenih značilnosti
  , danih v usklajeni tehnični specifikaciji za gradbeni proizvod, in za vsako bistveno značilnost navedene vrednosti, razredi ali ravni zmogljivosti ali potrditev „zmogljivost ni določena“
  ;

| (c) | referenčno številko
  in naslov
  usklajenega standarda, evropskega ocenjevalnega lista ali posebne tehnične dokumentacije, ki se je uporabila za oceno posamezne bistvene značilnosti
  ; |
| --- | --- |

(c)

referenčno številko
  in naslov
  usklajenega standarda, evropskega ocenjevalnega lista ali posebne tehnične dokumentacije, ki se je uporabila za oceno posamezne bistvene značilnosti
  ;

| (d) | predvideno generično uporabo, določeno v usklajeni tehnični specifikaciji; |
| --- | --- |

(d)

predvideno generično uporabo, določeno v usklajeni tehnični specifikaciji;

| (e) | podrobnosti o postopku ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti; če je veljavni sistem ocenjevanja zmogljivosti nadomestil s poenostavljenim postopkom iz člena 27 ali 28, proizvajalec navede naslednje: „posebna tehnična dokumentacija – poenostavljeni postopek“; |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti o postopku ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti; če je veljavni sistem ocenjevanja zmogljivosti nadomestil s poenostavljenim postopkom iz člena 27 ali 28, proizvajalec navede naslednje: „posebna tehnična dokumentacija – poenostavljeni postopek“;

| (f) | informacije o nevarnih snoveh v gradbenem izdelku, kakor je določeno v Prilogi IV, in podrobnosti o nevarnih snoveh, ki jih je treba deklarirati v skladu z drugo usklajevalno zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

informacije o nevarnih snoveh v gradbenem izdelku, kakor je določeno v Prilogi IV, in podrobnosti o nevarnih snoveh, ki jih je treba deklarirati v skladu z drugo usklajevalno zakonodajo Skupnosti.

Člen 6

Oblika izjave o zmogljivosti

1.   Izvod izjave o zmogljivosti
  vsakega proizvoda,
  ki je dostopen na trgu
  ,
  se predloži
  v papirnati obliki ali pošlje po elektronski poti
  .

Kadar pa je serija istega proizvoda dostavljena enemu uporabniku, ji je lahko priložen en izvod izjave o zmogljivosti.

2.   
  Proizvajalec v papirnati obliki pošlje

  izvod izjave o zmogljivosti
  , če tako zahteva prejemnik
  .

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 je lahko vsebina izjave o zmogljivosti na voljo na spletni strani v skladu s pogoji, ki jih določi Komisija.

Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

4.   Izjava o zmogljivostih se pripravi z uporabo modela iz Priloge III
  , v uradnem jeziku ali enem od uradnih jezikov države članice, kjer se proizvod daje v promet.
  .

Člen 7

Uporaba znaka CE

1.   Znak CE se namesti ▐ na tiste gradbene proizvode, za katere je proizvajalec pripravil izjavo o zmogljivosti v skladu s členi 4, 5 in 6.
  Če ni izjave o zmogljivosti, se znak CE ne sme namestiti.

Če proizvajalec izjave o zmogljivosti ni pripravil v skladu s členi 4, 5 in 6, se znak CE ne sme namestiti na gradbene proizvode.

Kadar proizvajalec
  ali, kjer je ustrezno, uvoznik
  namesti ali da namestiti znak CE na gradbeni proizvod, prevzame odgovornost za skladnost gradbenega proizvoda z navedeno zmogljivostjo.

2.   Znak CE je edini znak, ki potrjuje, da je gradbeni proizvod skladen z navedeno zmogljivostjo.

Države članice ne uvajajo nacionalnih ukrepov ali umaknejo vsako sklicevanje na oznako skladnosti, ki ni znak CE.

3.   Države članice na svojem ozemlju ali pod svojo pristojnostjo ne prepovejo ali ovirajo dostopnost gradbenih proizvodov z znakom CE na trgu ali njihovo uporabo, kadar zahteve za to uporabo v navedeni državi članici ustrezajo navedeni zmogljivosti.

4.   Države članice zagotovijo, da pravila ali pogoji, ki jih postavljajo javni organi ali zasebna telesa, ki delujejo kot javno podjetje ali kot javni organ na podlagi monopolnega položaja ali javnega pooblastila, ne ovirajo uporabe gradbenih proizvodov z znakom CE, kadar zahteve za to uporabo v navedeni državi članici ustrezajo navedeni zmogljivosti.

Člen 8

Pravila in pogoji za namestitev znaka CE

1.   Za znak CE veljajo splošna načela, določena v členu 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Znak CE je vidno, čitljivo in neizbrisno nameščen na gradbeni proizvod
  ,
  ▐ njegovo tablico s podatki
  ,
  ▐ embalažo ali na priložene dokumente.

3.   Znaku CE sledita ▐ ime ali identifikacijska oznaka proizvajalca
  in
  enotna identifikacijska oznaka gradbenega proizvoda.

4.   Znak CE se namesti preden je gradbeni proizvod dan v promet. Lahko mu sledi piktogram ali kateri koli drug znak, ki označuje posebno tveganje ali uporabo.

5.
     
  Države članice nadalje razvijajo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno izvajanje ureditve, ki ureja znak CE, in sprejmejo ustrezne ukrepe v primeru nepravilne rabe znaka CE. Države članice uvedejo kazni za kršitve, vključno s kazenskimi sankcijami resnih kršitev. Te kazni so sorazmerne glede na resnost kršitve.

Člen 9

Kontaktne točke za proizvod

Vsaka država članica zagotovi, da kontaktne točke za proizvod, vzpostavljene v skladu z Uredbo (ES) št. 764/2008, zagotavljajo tudi informacije
  s preglednimi in zlahka razumljivimi pojmi
  o
  :

| (a) | katerem koli tehničnem pravilu ali zakonodajnih določbah, ki se uporabljajo za vgradnjo, sestavljanje ali montažo posebnega tipa gradbenega proizvoda na ozemlju navedene države članice. |
| --- | --- |

(a)

katerem koli tehničnem pravilu ali zakonodajnih določbah, ki se uporabljajo za vgradnjo, sestavljanje ali montažo posebnega tipa gradbenega proizvoda na ozemlju navedene države članice.

| (b) | če je ustrezno, možnosti pritožbe za vse proizvajalce v primeru spodbijanja pogojev dostopa enega ali več njihovih proizvodov do znaka CE, zlasti o primernih pravnih sredstvih za pritožbo zoper odločitve, sprejete na podlagi ocene. |
| --- | --- |

(b)

če je ustrezno, možnosti pritožbe za vse proizvajalce v primeru spodbijanja pogojev dostopa enega ali več njihovih proizvodov do znaka CE, zlasti o primernih pravnih sredstvih za pritožbo zoper odločitve, sprejete na podlagi ocene.

Kontaktne točke za proizvode so neodvisne od vseh organov ali organizacij, ki sodelujejo pri postopku pridobivanja dostopa do znaka CE. Komisija pripravi smernice o vlogi in odgovornosti kontaktnih točk, ki jih sprejme Stalni odbor za gradbeništvo iz člena 51(1).

POGLAVJE III

Obveznost gospodarskih subjektov

Člen 10

Obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalci pripravijo potrebno tehnično dokumentacijo, ki opisuje vse ustrezne prvine v zvezi z veljavnim potrjevanjem navedene zmogljivosti.

Proizvajalci pripravijo izjavo o zmogljivosti v skladu s členi 4, 5 in 6 ter namestijo znak CE v skladu s členoma 7 in 8.

2.   Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo o zmogljivosti za obdobje, ki ga določi Komisija, za vsako družino gradbenih proizvodov na podlagi pričakovane življenjske dobe in vloge gradbenega proizvoda v objektih.

Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

3.   Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za ohranitev navedene zmogljivosti proizvodne serije. Spremembe tipa proizvoda in spremembe veljavnih usklajenih tehničnih specifikacij se ustrezno upoštevajo.

▐

4.   Proizvajalci zagotovijo, da je na njihovih gradbenih proizvodih označena vrsta, serija ali serijska številka ali kateri koli drugi identifikacijski element;
  ali
  zagotovijo, da so podatki navedeni na embalaži ali spremni listini.

5.   Proizvajalci navedejo ime, registrirano tovarniško ali blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi glede informacij o gradbenem proizvodu, na proizvodu
  ali
  na embalaži ali spremni listini gradbenega proizvoda.

6.   Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da gradbeni proizvod, ki so ga dali v promet, ni v skladu z navedeno zmogljivostjo, nemudoma sprejmejo popravne ukrepe, da zagotovijo skladnost gradbenega proizvoda, ali pa po potrebi umaknejo proizvod s trga in ga odpokličejo od končnih uporabnikov. Takoj obvestijo nacionalne organe države članice, v kateri je na voljo njihov gradbeni proizvod, in jim predložijo informacije, zlasti o neizpolnjevanju in sprejetih popravnih ukrepih.

7.   Proizvajalci na utemeljeno zahtevo pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti gradbenega proizvoda z navedeno zmogljivostjo. S temi organi na njihovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo gradbeni proizvodi, ki so jih dali v promet.

Člen 11

Pooblaščeni zastopniki

1.   Proizvajalci lahko s pisnim pooblastilom imenujejo pooblaščenega zastopnika.

Priprava tehnične dokumentacije ne sme biti del pooblastil pooblaščenega zastopnika.

2.   Kadar je proizvajalec določil pooblaščenega zastopnika, mora slednji opraviti vsaj naslednje naloge:

| (a) | za nacionalne nadzorne organe imeti na voljo izjavo o zmogljivosti in tehnično dokumentacijo za obdobje iz člena 10(2); |
| --- | --- |

(a)

za nacionalne nadzorne organe imeti na voljo izjavo o zmogljivosti in tehnično dokumentacijo za obdobje iz člena 10(2);

| (b) | na zahtevo pristojnih nacionalnih organov zagotoviti vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti proizvoda z navedeno zmogljivostjo; |
| --- | --- |

(b)

na zahtevo pristojnih nacionalnih organov zagotoviti vse informacije in dokumentacijo, potrebne za dokazovanje skladnosti proizvoda z navedeno zmogljivostjo;

| (c) | na zahtevo pristojnih organov sodelovati pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo gradbeni proizvodi v okviru njihovih mandatov. |
| --- | --- |

(c)

na zahtevo pristojnih organov sodelovati pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganja, ki jih predstavljajo gradbeni proizvodi v okviru njihovih mandatov.

Člen 12

Obveznosti uvoznikov

1.   Uvozniki delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost vseh gradbenih proizvodov, ki jih dajo v promet Skupnosti, z veljavnimi zahtevami iz te uredbe.

2.   Pred dajanjem gradbenega proizvoda v promet uvozniki zagotovijo, da proizvajalec oceni in preveri nespremenljivost navedene zmogljivosti. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo iz prvega pododstavka člena 10(1). Pripravijo izjavo o zmogljivosti v skladu s členi 4, 5 in 6. Prav tako zagotovijo, da imajo proizvodi zahtevan znak CE, da so opremljeni z zahtevanimi dokumenti ter da je proizvajalec upošteval zahteve iz člena 10(4) in (5).

Kadar uvoznik meni ali utemeljeno domneva, da gradbeni proizvod ni v skladu z izjavo o zmogljivosti, gradbenega proizvoda ne sme dajati v promet, dokler ta ni v skladu s spremno izjavo o zmogljivosti ali dokler izjava o zmogljivosti ni popravljena.

3.   Uvozniki navedejo svoje ime, registrirano tovarniško ali blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi glede informacij o gradbenem proizvodu, na proizvodu ali, kadar to ni mogoče, na embalaži ali spremni listini proizvoda.

4.   Uvozniki zagotovijo, da, medtem ko so odgovorni za gradbeni proizvod, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z navedeno zmogljivostjo.

5.   Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da gradbeni proizvod, ki so ga dali v promet, ni v skladu z izjavo o zmogljivosti, nemudoma sprejmejo popravne ukrepe, da zagotovijo skladnost gradbenega proizvoda, ali pa po potrebi umaknejo proizvod s trga in ga odpokličejo od končnih uporabnikov. Takoj obvestijo nacionalne organe države članice, v kateri je na voljo njihov gradbeni proizvod, in jim predložijo informacije, zlasti o neizpolnjevanju in sprejetih popravnih ukrepih.

6.   Uvozniki imajo za obdobje iz člena 10(2) na vpogled izvod izjave o zmogljivosti ter jo na zahtevo predložijo organom za nadzor trga in zagotovijo, da je tehnična dokumentacija na zahtevo na voljo navedenim organom.

7.   Uvozniki na utemeljeno zahtevo pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti gradbenega proizvoda z navedeno zmogljivostjo. S temi organi na njihovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo gradbeni proizvodi, ki so jih dali v promet.

Člen 13

Obveznosti distributerjev

1.   Distributerji delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost vseh proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočijo, z veljavnimi zahtevami iz te uredbe.

2.   Preden omogočijo dostopnost gradbenega proizvoda na trgu, distributerji zagotovijo, da ima proizvod zahtevan znak CE in je opremljen z dokumenti, ki se zahtevajo na podlagi te uredbe, ter navodili in informacijami o varnosti proizvoda v jeziku, ki je za uporabnike v državi članici, kjer se omogoča dostopnost proizvoda na trgu, razumljiv, ter da sta proizvajalec in uvoznik upoštevala zahteve iz člena 10(4) in (5) oziroma člena 12(3).

Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da gradbeni proizvod ni v skladu z izjavo o zmogljivosti, lahko omogoči dostopnost gradbenega proizvoda na trgu potem, ko je ta v skladu s spremno izjavo o zmogljivosti ali ko je bila izjava o zmogljivosti popravljena. Distributer mora o tem obvestiti proizvajalca ali uvoznika pa tudi organe za nadzor trga, kadar je proizvod povezan s tveganjem.

3.   Distributer zagotovi, da, medtem ko je odgovoren za gradbeni proizvod, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegove skladnosti z navedeno zmogljivostjo.

4.   Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da gradbeni proizvod, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni v skladu z izjavo o zmogljivosti, nemudoma zagotovijo sprejetje popravnih ukrepov, da se omogoči skladnost navedenega proizvoda ali pa po potrebi umik proizvoda s trga in njegov odpoklic od končnih uporabnikov. Takoj obvestijo nacionalne organe države članice, v kateri je na voljo njihov proizvod, in jim predložijo podrobne informacije, zlasti o neizpolnjevanju in sprejetih popravnih ukrepih.

5.   Distributerji na utemeljeno zahtevo pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti gradbenega proizvoda z navedeno zmogljivostjo. S temi organi na njihovo zahtevo sodelujejo pri kateri koli dejavnosti, katere cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo gradbeni proizvodi, katerih dostopnost na trgu so zagotovili.

Člen 14

Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje

Uvoznik ali distributer se za namene te uredbe obravnava kot proizvajalec, kadar daje proizvod v promet pod svojo trgovsko ali blagovno znamko ali spreminja gradbeni proizvod, ki je že bil dan v promet, tako, da lahko vpliva na skladnost z navedeno zmogljivostjo, zato veljajo zanj obveznosti proizvajalca iz člena 10.

Člen 15

Identifikacija gospodarskih subjektov

Gospodarski subjekti morajo na zahtevo organov za nadzor trga za obdobje iz člena 10(2) identificirati naslednje:

| (a) | vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil proizvod; |
| --- | --- |

(a)

vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil proizvod;

| (b) | vsak gospodarski subjekt, kateremu so dobavili proizvod. |
| --- | --- |

(b)

vsak gospodarski subjekt, kateremu so dobavili proizvod.

POGLAVJE IV

Usklajene tehnične specifikacije

Člen 16

Usklajeni standardi

1.   Usklajene standarde določijo evropski organi za standardizacijo iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES, in sicer na podlagi
  zahtev
  , ki jih je
  predložila
  Komisija v skladu s
  prvo alineo iz člena 6(3)
  navedene directive
  , in stalni odbor v skladu s členom 5(1) navedene direktive
  .

Evropski organi za standardizacijo v zvezi s tem zagotovijo, da nobena kategorija udeležencev v katerem koli sektorju ne predstavlja več kot 25 % članov katerega od tehničnih odborov ali delovnih skupin. Če ena ali več kategorij udeležencev ne more oziroma ne želi biti del delovne skupine, se lahko ta zahteva ponovno oceni s soglasjem vseh udeležencev.

2.   Usklajeni standardi zagotovijo metode in merila za oceno zmogljivosti
  in trajnosti
  gradbenih proizvodov glede njihovih bistvenih značilnosti.

Če je to ustrezno, usklajeni standardi zagotovijo predviden splošni namen uporabe proizvodov; zagotovijo tudi značilnosti, katerih minimalne zahteve glede na raven ali razred zmogljivosti za vsako družino proizvodov iz tabele 1 v Prilogi V in po vrsti uporabe določi Komisija, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

Usklajeni standardi, kadar je to primerno, zagotovijo metode, ki so manj zapletene od preskušanja, za oceno zmogljivosti gradbenih proizvodov glede njihovih bistvenih značilnosti.

3.   Evropski organi za standardizacijo določijo v usklajenih standardih veljavno kontrolo tovarniške proizvodnje, ki lahko upošteva posebne pogoje proizvodnega procesa zadevnega gradbenega proizvoda.

4.   Komisija oceni skladnost usklajenih standardov, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, z ustreznim mandatom.

Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije seznam sklicevanj usklajenih standardov, ki so v skladu z ustreznimi mandati, ter določi datum začetka uporabe navedenih standardov.

Komisija objavi kakršne koli posodobitve navedenega seznama.

Člen 17

Uradno nasprotovanje usklajenim standardom

1.   Kadar država članica ali Komisija meni, da usklajeni standard v celoti ne izpolnjuje zahtev iz ustreznega mandata, Komisija ali zadevna država članica zadevo predloži stalnemu odboru, ustanovljenemu s členom 5(1) Direktive 98/34/ES, ter predloži svoje argumente. Odbor po posvetovanju z ustreznimi evropskimi organi za standardizacijo nemudoma poda svoje mnenje.

2.   Glede na mnenje odbora se Komisija odloči, da objavi, ne objavi, objavi z omejitvijo, ohrani, ohrani z omejitvijo ali umakne sklicevanja na zadevni standard v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Komisija obvesti zadevni evropski organ za standardizacijo in, če je to potrebno, zahteva spremembo zadevnih usklajenih standardov.

4.
     
  Ko evropski organ za standardizacijo potrdi usklajeni standard, Stalni odbor za gradbeništvo iz člena 51(1) lahko izvede vsa preverjanja, s katerimi zagotovi, da standard izpolnjuje zahteve, določene v mandatu, ki ga podeli Komisija ali država članica.

Člen 18 ║

Ravni ali razredi zmogljivosti

1.   Komisija lahko določi razrede zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov.

Ti ukrepi , namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

2.   Kadar Komisija ne določi razredov zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, jih lahko določijo evropski organi za standardizacijo v usklajenih standardih.

Kadar je Komisija določila razrede zmogljivosti glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov, evropski organi za standardizacijo
  na podlagi spremenjenega mandata
  navedene razrede uporabijo v usklajenih standardih.

3.   Evropski organi za standardizacijo
  , če to določa njihov mandat, v usklajenih standardih določijo minimalne ravni zmogljivosti glede bistvenih značilnosti in po potrebi predvidene končne uporabe, ki jih morajo izpolnjevati gradbeni proizvodi v državah članicah
  .

4.
     
  Komisija lahko določi pogoje, pod katerimi za gradbeni proizvod velja, da izpolnjuje določeno raven ali razred zmogljivosti brez preskušanja ali nadaljnjega preskušanja.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

Kadar teh pogojev ne določi Komisija, jih lahko na podlagi spremenjenega mandata določijo evropski organi za standardizacijo v usklajenih standardih.

5.   Države članice lahko določijo ravni ali razrede zmogljivosti
  , ki se upoštevajo za gradbene proizvode,
  glede bistvenih značilnosti gradbenih proizvodov samo v skladu s sistemom razvrščanja, ki so ga vzpostavili evropski organi za standardizacijo v usklajenih standardih, ali Komisija.

Člen 19 ║

Ocena in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti

1.   Ocena in preverjanje nespremenljivosti navedene zmogljivosti gradbenih proizvodov glede njihovih bistvenih značilnosti se izvede v skladu z enim od sistemov iz Priloge VI.

2.   Komisija določi, kateri sistem se uporablja za zadevni gradbeni proizvod ali družino gradbenih proizvodov v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | pomen proizvoda glede na osnovne zahteve objektov; |
| --- | --- |

(a)

pomen proizvoda glede na osnovne zahteve objektov;

| (b) | naravo proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

naravo proizvoda;

| (c) | učinek sprememb bistvenih značilnosti gradbenega proizvoda med obdobjem uporabe proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

učinek sprememb bistvenih značilnosti gradbenega proizvoda med obdobjem uporabe proizvoda;

| (d) | dovzetnost za napake v proizvodnji. |
| --- | --- |

(d)

dovzetnost za napake v proizvodnji.

Komisija vedno izbere najmanj zapleten sistem, ki je skladen z
  varno vgradnjo gradbenega proizvoda v gradbeni objekt.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

3.   Tako določen sistem
  in informacije o njegovi predvideni generični uporabi so navedeni
  v mandatih za usklajene standarde in v usklajenih tehničnih specifikacijah.

Člen 20 ║

Evropski ocenjevalni list

1.   
  Za gradbene proizvode, ki niso ali niso povsem zajeti v usklajenem standardu,

  evropski ocenjevalni list (EOL) sprejme organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti iz člena 25(1) na podlagi zahtevka proizvajalca ali uvoznika za evropsko tehnično oceno v skladu s postopkom iz Priloge II.

2.   Organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti iz člena 25(1) določi v EOL metode in merila za oceno zmogljivosti glede navedenih bistvenih značilnosti gradbenega proizvoda, ki se nanašajo na uporabo, ki jo predvideva proizvajalec.

3.   Organizacija tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti iz člena 25(1) določi v EOL posebno kontrolo tovarniške proizvodnje, ki se uporablja, ob upoštevanju posebnih pogojev proizvodnega procesa zadevnega gradbenega proizvoda.

4.
     
  Kadar Komisija meni, da je bila dosežena zadostna raven tehničnega in znanstvenega strokovnega znanja glede EOL, podeli evropskim organom za standardizacijo mandat za oblikovanje usklajenega standarda na podlagi tega EOL.

Člen 21 ║

Evropska tehnična ocena

1.   
  Za gradbene proizvode, ki niso ali niso povsem zajeti v usklajenem standardu,

  evropsko tehnično oceno (ETO) izda tehnični organ za ugotavljanje skladnosti, in sicer za vsak gradbeni proizvod, na zahtevo proizvajalca ali uvoznika na podlagi EOL v skladu s postopkom iz Priloge II.

2.   Komisija določi obliko ETO.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

POGLAVJE V

Tehnični organi za ugotavljanje skladnosti

Člen 22║

Imenovanje tehničnih organov za ugotavljanje skladnosti

1.   Države članice lahko imenujejo tehnične organe za ugotavljanje skladnosti (TAB) za področja proizvodov iz tabele 1 Priloge V.

Države članice, ki so imenovale TAB, sporočijo drugim državam članicam in Komisiji ime, naslov navedenega organa in področja proizvodov, za katera je bil navedeni organ imenovan.

2.   Komisija javno objavi seznam TAB z navedbo področij proizvodov, za katere so imenovani.

Komisija javno objavi kakršne koli posodobitve navedenega seznama.

Člen 23 ║

Zahteve za TAB

1.   TAB izpolnjujejo zahteve iz tabele 2 Priloge V.

2.   Kadar TAB ne izpolnjuje več zahtev iz odstavka 1, država članica umakne imenovanje navedenega organa.

3.   Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o svojih nacionalnih postopkih za ocenjevanje TAB, spremljanje njihove dejavnosti ter o kakršni koli spremembi navedenih informacij. Komisija zagotovi, da so informacije javno dostopne.

Člen 24║

Vrednotenje TAB

1.   TAB preverijo, ali drugi takšni organi izpolnjujejo zadevna merila iz tabele 2 Priloge V.

Vrednotenje organizira organizacija iz člena 25(1) in poteka enkrat na štiri leta, in sicer znotraj področij proizvodov iz tabele 1 Priloge V, za katera so bili imenovani TAB.

2.   Komisija določi
  pregledne
  postopke za izvedbo vrednotenja, vključno z ustreznimi
  in dostopnimi
  postopki za pritožbe zoper odločitve, sprejete na podlagi vrednotenja.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

Vrednotenja TAB ne smejo izvajati TAB iz iste države članice.

3.   Organizacija iz člena 25(1) posreduje rezultate vrednotenj TAB vsem državam članicam in Komisiji.

Komisija v sodelovanju z državami članicami spremlja spoštovanje pravil in ustrezno izvajanje vrednotenja TAB.

Člen 25 ║

Usklajevanje TAB

1.   TAB ustanovijo organizacijo za tehnično oceno, v nadaljnjem besedilu „organizacija TAB“.

2.   Organizacija TAB opravlja naslednje naloge:

| (a) | usklajuje uporabo pravil in postopkov iz člena 19 in Priloge II ter zagotavlja podporo, potrebno za ta namen; |
| --- | --- |

(a)

usklajuje uporabo pravil in postopkov iz člena 19 in Priloge II ter zagotavlja podporo, potrebno za ta namen;

| (b) | Komisijo dvakrat letno obvešča o vsakem vprašanju v zvezi s pripravo EOL ter vsakem vidiku, povezanem z razlago pravil in postopkov iz člena 19 in Priloge II; |
| --- | --- |

(b)

Komisijo dvakrat letno obvešča o vsakem vprašanju v zvezi s pripravo EOL ter vsakem vidiku, povezanem z razlago pravil in postopkov iz člena 19 in Priloge II;

| (c) | sprejme EOL; |
| --- | --- |

(c)

sprejme EOL;

| (d) | organizira vrednotenje TAB; |
| --- | --- |

(d)

organizira vrednotenje TAB;

| (e) | zagotavlja usklajevanje TAB
  ; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja usklajevanje TAB
  ;

| (f) | zagotavlja enako obravnavo TAB v okviru organizacije TAB; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja enako obravnavo TAB v okviru organizacije TAB;

| (g) | zagotavlja, da so postopki iz člena 19 in Priloge II pregledni ter da se v okviru teh postopkov posvetuje s proizvajalcem. |
| --- | --- |

(g)

zagotavlja, da so postopki iz člena 19 in Priloge II pregledni ter da se v okviru teh postopkov posvetuje s proizvajalcem.

3.   Komisija lahko organizaciji TAB pomaga pri izvajanju nalog iz točke (e) odstavka 2. Komisija lahko v ta namen z organizacijo TAB sklene okvirni partnerski sporazum.

4.   Države članice zagotovijo, da TAB prispevajo finančne in človeške vire k organizaciji TAB.

POGLAVJE VI

Poenostavljeni postopki

Člen 26 ║

Uporaba posebne tehnične dokumentacije

1.   Kadar proizvajalec določi tip proizvoda, lahko nadomesti tipsko preskušanje ali tipski izračun s posebno tehnično dokumentacijo, ki kaže, da:

| (a) | za eno ali več bistvenih značilnosti gradbenega proizvoda, ki ga proizvajalec daje v promet, velja, da navedeni proizvod dosega določeno raven ali razred zmogljivosti brez preskušanja ali izračuna ali brez nadaljnjega preskušanja ali izračuna v skladu s pogoji iz ustrezne usklajene tehnične specifikacije ali odločbe Komisije;
  ali |
| --- | --- |

(a)

za eno ali več bistvenih značilnosti gradbenega proizvoda, ki ga proizvajalec daje v promet, velja, da navedeni proizvod dosega določeno raven ali razred zmogljivosti brez preskušanja ali izračuna ali brez nadaljnjega preskušanja ali izračuna v skladu s pogoji iz ustrezne usklajene tehnične specifikacije ali odločbe Komisije;
  ali

| (b) | gradbeni proizvod, ki ga daje proizvajalec v promet, predstavlja enak tip proizvoda kot drugi gradbeni proizvod, ki ga je proizvedel drug proizvajalec in je že bil preskušen v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, ima proizvajalec pravico navesti zmogljivost, ki ustreza vsem ali nekaterim rezultatom preskusa tega drugega proizvoda.
  Proizvajalec lahko uporabi rezultate preskusa, ki jih je pridobil drug proizvajalec, po tem, ko je pridobil dovoljenje navedenega proizvajalca, ki ostaja odgovoren za točnost, zanesljivost in nespremenljivost navedenih rezultatov preskusa
  ;
  ali |
| --- | --- |

(b)

gradbeni proizvod, ki ga daje proizvajalec v promet, predstavlja enak tip proizvoda kot drugi gradbeni proizvod, ki ga je proizvedel drug proizvajalec in je že bil preskušen v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, ima proizvajalec pravico navesti zmogljivost, ki ustreza vsem ali nekaterim rezultatom preskusa tega drugega proizvoda.
  Proizvajalec lahko uporabi rezultate preskusa, ki jih je pridobil drug proizvajalec, po tem, ko je pridobil dovoljenje navedenega proizvajalca, ki ostaja odgovoren za točnost, zanesljivost in nespremenljivost navedenih rezultatov preskusa
  ;
  ali

| (c) | je gradbeni proizvod, ki ga daje proizvajalec v promet, sistem, sestavljen iz sestavnih delov, ki jih ustrezno sestavi na podlagi natančnih navodil ponudnika takšnega sistema ali njegovega sestavnega dela, ki je navedeni sistem ali sestavni del že preskusil z vidika ene ali več njegovih bistvenih značilnosti v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, ima proizvajalec pravico navesti zmogljivost, ki ustreza vsem ali nekaterim rezultatom preskusa za sistem ali sestavni del, ki mu je zagotovljen. |
| --- | --- |

(c)

je gradbeni proizvod, ki ga daje proizvajalec v promet, sistem, sestavljen iz sestavnih delov, ki jih ustrezno sestavi na podlagi natančnih navodil ponudnika takšnega sistema ali njegovega sestavnega dela, ki je navedeni sistem ali sestavni del že preskusil z vidika ene ali več njegovih bistvenih značilnosti v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, ima proizvajalec pravico navesti zmogljivost, ki ustreza vsem ali nekaterim rezultatom preskusa za sistem ali sestavni del, ki mu je zagotovljen.

Proizvajalec lahko uporabi rezultate preskusa, ki jih je pridobil drug proizvajalec
  ali ponudnik sistema
  , po tem, ko je pridobil dovoljenje navedenega proizvajalca
  ali ponudnika sistema
  , ki ostaja odgovoren za točnost, zanesljivost in nespremenljivost navedenih rezultatov preskusa.
  Proizvajalec lahko uporabi rezultate preskusa, ki jih je pridobil drug proizvajalec ali ponudnik sistema samo, ko je pridobil dovoljenje tega proizvajalca ali ponudnika sistema. Proizvajalec je odgovoren za skladnost proizvoda s celotno navedeno zmogljivostjo v skladu z ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo. Proizvajalec zagotovi, da se zmogljivost proizvoda ne zmanjša v kasnejši fazi postopka proizvodnje ali sestavljanja.

2.   
  Posebno tehnično dokumentacijo preveri ustrezen organ za certifikacijo iz Priloge VI, če
  gradbeni proizvod iz odstavka 1
  spada
  v družino gradbenih proizvodov, za katere je veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti ▐, kakor je določeno v Prilogi VI

  :
  ▐

| — | sistem 1+ ali 1 za proizvode, ki so v skladu s členom 26(1)(a) (brez preskušanja/brez nadaljnjega preskušanja); |
| --- | --- |

—

sistem 1+ ali 1 za proizvode, ki so v skladu s členom 26(1)(a) (brez preskušanja/brez nadaljnjega preskušanja);

| — | sistem 1+, 1 ali 3 za proizvode, ki so v skladu s členom 26(1)(b) (skupna IT); |
| --- | --- |

—

sistem 1+, 1 ali 3 za proizvode, ki so v skladu s členom 26(1)(b) (skupna IT);

| — | sistem 1+ ali 1 za proizvode, ki so v skladu s členom 26(1)(c) (razširjanje)
  . |
| --- | --- |

—

sistem 1+ ali 1 za proizvode, ki so v skladu s členom 26(1)(c) (razširjanje)
  .

3.
     
  Ta člen ne velja za uvoznike, ki dajejo proizvod v promet pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spreminjajo gradbeni proizvod, ki je že bil dan v promet, na način, ki bi lahko vplival na skladnost z navedeno zmogljivostjo v smislu člena 14.

Člen 27 ║

Uporaba posebne tehnične dokumentacije v mikro podjetjih
  , ki proizvajajo gradbene proizvode

1.   Mikro podjetja
  , ki proizvajajo gradbene proizvode,
  lahko nadomestijo veljavni sistem za oceno navedene zmogljivosti gradbenih proizvodov s posebno tehnično dokumentacijo. Posebna tehnična dokumentacija kaže skladnost gradbenega proizvoda z veljavnimi zahtevami.

2.   Če spada gradbeni proizvod iz odstavka 1 v družino gradbenih proizvodov, za katere je veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti sistem 1+ ali 2, kakor je določeno v Prilogi VI, ustrezen organ za certifikacijo iz Priloge VI preveri posebno tehnično dokumentacijo.

3.
     
  Specifična tehnična dokumentacija zagotavlja primerljivo raven zdravja in varnosti oseb ter drugih javnih interesov. Proizvajalec ostaja odgovoren za skladnost izdelka z lastnostmi, navedenimi v izjavi o zmogljivosti. Proizvajalec navede podatke o predvideni končni uporabi proizvoda.

4.
     
  Komisija do ...

   (12)

  pripravi poročilo o izvajanju tega člena, pri čemer med drugim preveri tudi, ali je mogoče njegovo uporabo razširiti na druga podjetja, člen prilagoditi proizvodnji v omejenih serijah ali ga razveljaviti. Komisija predloži to poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, skupaj z morebitnimi potrebnimi zakonodajnimi predlogi.

5.
     
  Ta člen ne velja za uvoznike, ki dajejo proizvod v promet pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spreminjajo gradbeni proizvod, ki je že bil dan v promet, na način, ki bi lahko vplival na skladnost z navedeno zmogljivostjo iz člena 14.

Člen 28 ║

Uporaba posebne tehnične dokumentacije za individualno proizvedene proizvode

1.   Za gradbeni proizvod, oblikovan in proizveden v neindustrijskem proizvodnem procesu na podlagi posebnega naročila ter vgrajen v posamezen določen objekt, lahko proizvajalec nadomesti veljaven sistem za oceno zmogljivosti s posebno tehnično dokumentacijo, ki kaže skladnost navedenega proizvoda z veljavnimi zahtevami.
  Posebna tehnična dokumentacija zagotovi enako raven zaupanja in zanesljivosti zmogljivosti v zvezi z bistvenimi zahtevami objekta.

2.   Če spada gradbeni proizvod iz odstavka 1 v družino gradbenih proizvodov, za katere je veljavni sistem za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti sistem 1+ ali 1, kakor je določeno v Prilogi VI, ustrezen organ za certifikacijo iz Priloge VI preveri posebno tehnično dokumentacijo.

POGLAVJE VII

Priglasitveni in priglašeni organi

Člen 29 ║

Priglasitev

Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o organih, pristojnih za izvajanje nalog tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti na podlagi te uredbe.

Člen 30 ║

Priglasitveni organi

1.   Države članice določijo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov, pooblaščenih za izvajanje nalog tretje stranke v procesu ocenjevanje in preverjanja nespremenljivosti navedene zmogljivosti za namene te uredbe, ter spremljanje priglašenih organov, vključno s skladnostjo z določbami iz člena 33.

2.   Kadar priglasitev temelji na potrdilu o akreditaciji, lahko države članice določijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvajajo njihovi akreditacijski organi v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo.

3.   Kadar priglasitveni organ izda pooblastilo, sklene pogodbo s podizvajalci ali drugače zaupa ocenjevanje, priglasitev ali spremljanje iz odstavka 1 organu, ki ni vladni organ, je pooblaščeni organ ali drugače zadolženi organ pravna oseba in smiselno izpolnjuje zahteve iz člena 33. Poleg tega ima takšen organ urejeno zavarovanje odgovornosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

4.   Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja pooblaščeni ali drugače zadolženi organ.

5.
     
  Priglašeni organ preveri, ali so ocene skladnosti izvedene na primeren način, brez nalaganja odvečnih bremen za podjetja in ob strogem upoštevanju velikosti podjetja, posebnosti gradbenega sektorja in njegove strukture, stopnje tehnološke zapletenosti zadevnega proizvoda in narave, obsega in periodičnosti gradbenega procesa.

Člen 31 ║

Zahteve za priglasitvene organe

1.   Priglasitveni organ je ustanovljen tako, da ne pride do navzkrižja interesov s priglašenimi organi.

2.   Priglasitveni organ s svojo organizacijo in delovanjem zagotavlja objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti.

3.   Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ocenjevanje zmogljivosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ocenjevanje.

4.   Priglasitveni organ ne ponuja ali izvaja nobenih dejavnosti, ki jih izvajajo priglašeni organi, ali svetovalnih storitev na tržni ali konkurenčni osnovi.

5.   Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih informacij.

6.   Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število strokovnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.

Člen 32 ║

Obveznost informiranja priglasitvenih organov

Države članice Komisijo in druge države članice obvestijo o svojih nacionalnih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ocenjevanje zmogljivosti in spremljanje priglašenih organov ter o kakršni koli spremembi navedenih informacij.

Komisija zagotovi, da so informacije javno dostopne.

Člen 33 ║

Zahteve za priglašene organe

1.   Za namene priglasitve organ za ocenjevanje zmogljivosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11.

2.   Organ za ocenjevanje zmogljivosti je ustanovljen v skladu z nacionalno zakonodajo in ima status pravne osebe.

3.   Organ za ocenjevanje zmogljivosti je organ tretje stranke, neodvisen od organizacije ali gradbenega proizvoda, ki ga ocenjuje.

Organ, ki je član poslovnega združenja ali poklicnega združenja, ki zastopa podjetja, vključena v oblikovanje, proizvodnjo, ponudbo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje gradbenih proizvodov, ki jih ta organ ocenjuje, se lahko pod pogojem, da sta dokazana njegova neodvisnost in odsotnost vsakega navzkrižja interesov, obravnava kot takšen organ.

4.   Organ za ocenjevanje zmogljivosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, pristojno za izvajanje nalog tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti navedene zmogljivosti, ni oblikovalec, proizvajalec, dobavitelj, monter, kupec, lastnik, uporabnik ali vzdrževalec gradbenega proizvoda, ki ga ocenjuje, ali pooblaščeni zastopnik katere koli od navedenih strani. To ne onemogoča uporabe ocenjenih proizvodov, ki so nujni za delovanje priglašenega organa, ali uporabe proizvodov za osebne namene.

Prav tako ne sodelujejo neposredno pri oblikovanju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, montaži, uporabi ali vzdrževanju navedenih gradbenih proizvodov ter ne zastopajo strani, ki se ukvarjajo z navedenimi dejavnostmi. Ne izvajajo nobene dejavnosti, ki bi lahko bila v nasprotju z njihovo neodvisnostjo, presojo in neoporečnostjo v zvezi z dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Priglašeni organ zagotovi, da dejavnosti hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost in nepristranskost njegovih dejavnosti ocenjevanja in/ali preverjanja.

5.   Priglašeni organ in njegovo osebje izvajata
  v popolni preglednosti kar zadeva proizvajalca
  naloge tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njuno presojo ali rezultate njunih dejavnosti ocenjevanja in/ali preverjanja, zlasti od oseb ali skupin oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni.

6.   Priglašeni organ je sposoben izvajati vse naloge tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti, ki so dodeljene takšnemu organu v skladu s Prilogo VI in za katere je bil priglašen, ne glede na to, ali navedene naloge izvaja priglašeni organ sam ali se izvajajo v njegovem imenu in pod njegovo pristojnostjo.

Vedno in za vsak sistem ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti ter vsako vrsto ali kategorijo gradbenih proizvodov, značilnosti in nalog, za katere je organ priglašen, ima priglašeni organ na voljo naslednje:

| (a) | osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti;

| (b) | opis postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ocena zmogljivosti, kar zagotavlja preglednost in možnost ponovne izvedbe teh postopkov. Razpolaga z ustrezno politiko in postopki, ki razlikujejo med nalogami, ki jih izvede kot priglašeni organ, in katero koli drugo dejavnostjo; |
| --- | --- |

(b)

opis postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ocena zmogljivosti, kar zagotavlja preglednost in možnost ponovne izvedbe teh postopkov. Razpolaga z ustrezno politiko in postopki, ki razlikujejo med nalogami, ki jih izvede kot priglašeni organ, in katero koli drugo dejavnostjo;

| (c) | postopke za izvajanje svojih dejavnosti ob upoštevanju velikosti, sektorja, strukture podjetja, stopnje zapletenosti zadevne tehnologije proizvoda ter mase in podatka, ali gre za posamično ali serijsko proizvodnjo. |
| --- | --- |

(c)

postopke za izvajanje svojih dejavnosti ob upoštevanju velikosti, sektorja, strukture podjetja, stopnje zapletenosti zadevne tehnologije proizvoda ter mase in podatka, ali gre za posamično ali serijsko proizvodnjo.

Ima potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi, za katere je priglašen, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.

7.   Osebje, odgovorno za izvajanje dejavnosti, za katere je bil priglašen organ:

| (a) | je dobro tehnično in poklicno usposobljeno ter vključuje vse naloge tretje stranke za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti navedene zmogljivosti na zadevnem področju, za katerega je bil organ priglašen; |
| --- | --- |

(a)

je dobro tehnično in poklicno usposobljeno ter vključuje vse naloge tretje stranke za ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti navedene zmogljivosti na zadevnem področju, za katerega je bil organ priglašen;

| (b) | ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj in preverjanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo takšnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj in preverjanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo takšnih dejavnosti;

| (c) | ima ustrezno znanje in razumevanje veljavnih usklajenih standardov in ustreznih določb Uredbe; |
| --- | --- |

(c)

ima ustrezno znanje in razumevanje veljavnih usklajenih standardov in ustreznih določb Uredbe;

| (d) | ima sposobnost, ki je potrebna za pripravo potrdil, zapisov in poročil kot dokaz, da so bila ocenjevanja in preverjanja izvedena. |
| --- | --- |

(d)

ima sposobnost, ki je potrebna za pripravo potrdil, zapisov in poročil kot dokaz, da so bila ocenjevanja in preverjanja izvedena.

8.   Zagotovljena je nepristranskost priglašenega organa, njegovega najvišjega vodstva in osebja za ocenjevanje.

Plačilo najvišjega vodstva priglašenega organa in njegovega osebja za ocenjevanje ni odvisno od števila izvedenih ocenjevanj ali od rezultatov takšnih ocenjevanj.

9.   Priglašeni organ sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalno zakonodajo ali če je država članica sama neposredno pristojna za ocenjevanje in/ali preverjanje.

10.   Osebje priglašenega organa je zavezano k varovanju poklicnih skrivnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s Prilogo VI, razen v zvezi s pristojnimi upravnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene.

11.   Priglašeni organ sodeluje v ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine priglašenega organa za usklajevanje, ustanovljene v skladu s to uredbo, ali zagotovi, da je njegovo osebje za ocenjevanje obveščeno o teh dejavnostih, ter uporablja upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela navedene skupine, kot splošne smernice.

12.
     
  Priglašeni organi obvestijo svoje stranke in jim svetujejo v njihovem najboljšem interesu.

Člen 34

Domneva o skladnosti

Kadar organ za ocenjevanje zmogljivosti lahko dokaže skladnost z merili, določenimi v ustreznih usklajenih standardih ali njihovih delih, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da je skladen z zahtevami iz člena 33, v kolikor veljavni usklajeni standardi zajemajo te zahteve.

Člen 35 ║

Hčerinska podjetja in podizvajalci priglašenih organov

1.   Kadar priglašeni organ za določene naloge, povezane z nalogami tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na hčerinsko podjetje, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinsko podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 33, in obvesti priglasitveni organ.

2.   Priglašeni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinska podjetja, ne glede na njihov sedež podjetja.

3.   Podizvajalec ali hčerinsko podjetje lahko izvaja dejavnosti samo s soglasjem stranke.

4.   Priglašeni organ hrani za nacionalne organe zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali hčerinskega podjetja ter z delom, ki ga podizvajalec ali hčerinsko podjetje izvaja v skladu s Prilogo VI.

Člen 36 ║

Preskusi prič

1.   Kadar je to upravičeno s tehničnimi, ekonomskimi ali logističnimi razlogi, lahko priglašeni organi izvedejo preskuse iz Priloge VI ali jih dajo izvesti pod svojim nadzorom, bodisi v proizvodnih obratih z uporabo preskusne opreme notranjega laboratorija proizvajalca bodisi v zasebnem ali javnem laboratoriju s predhodnim strinjanjem proizvajalca in z uporabo preskusne opreme navedenega laboratorija.

2.   Pred izvedbo navedenih preskusov priglašeni organ preveri, ali ima preskusna oprema ustrezen kalibracijski sistem in ali naveden sistem deluje.

Člen 37 ║

Zahtevek za priglasitev

1.   Organ, ki se ga pooblasti za izvajanje nalog tretje stranke v procesu ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti, vloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v katerem ima sedež.

2.   Zahtevku je priložen opis dejavnosti, ki bodo izvedene, postopki ocenjevanja in/ali preverjanja, za katere organ trdi, da je pristojen, ter potrdilo o akreditaciji, če obstaja, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008, ki potrjuje, da organ izpolnjuje zahteve iz člena 33.

3.   Kadar zadevni organ ne more zagotoviti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vsa dokumentarna dokazila, potrebna za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegove skladnosti z zahtevami iz člena 33.

Člen 38 ║

Priglasitveni postopek

1.   Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 33.

2.   Komisijo in druge države članice obvestijo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in s katerim upravlja Komisija.

Izjemoma se za horizontalne priglasitve iz drugega pododstavka odstavka 3, za katere ni ustreznega elektronskega orodja, sprejme priglasitev v tiskani obliki.

3.   Priglasitev vključuje vse podrobnosti o nalogah, ki jih je treba opraviti, sklicevanje na ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo in za namene sistema iz točke 1.4 Priloge VI bistvene značilnosti, za katere je organ pristojen.

Vendar se sklicevanje na ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo ne zahteva v naslednjih primerih bistvenih značilnosti:

| (a) | odziv na ogenj; |
| --- | --- |

(a)

odziv na ogenj;

| (b) | odpornost proti ognju; |
| --- | --- |

(b)

odpornost proti ognju;

| (c) | obnašanje pri požarih z zunanje strani; |
| --- | --- |

(c)

obnašanje pri požarih z zunanje strani;

| (d) | absorpcija hrupa. |
| --- | --- |

(d)

absorpcija hrupa.

4.   Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji, priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži vsa dokumentarna dokazila, ki potrjujejo usposobljenosti priglašenega organa in obstoječe ureditve, ki zagotavljajo, da bo organ redno spremljan in bo še naprej izpolnjeval zahteve iz člena 33.

5.   Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa samo, kadar Komisija in druge države članice temu niso nasprotovale v dveh tednih po priglasitvi v primeru uporabe potrdila o akreditaciji in v dveh mesecih po priglasitvi v primeru neuporabe akreditacije.

Za namene te uredbe se samo tak organ šteje za priglašeni organ.

6.   Komisija in druge države članice se obvestijo o kakršnih koli nadaljnjih zadevnih spremembah priglasitve.

Člen 39 ║

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov

1.   Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko.

Dodeli samo eno takšno številko, tudi kadar je organ priglašen v skladu z več akti Skupnosti.

2.   Komisija zagotovi, da je seznam organov, priglašenih v skladu s to uredbo, javno dostopen, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi, da se ta seznam posodablja.

Člen 40 ║

Spremembe priglasitve

1.   Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ več ne izpolnjuje zahtev iz člena 33 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kadar je to primerno, odvisno od resnosti razlogov za neizpolnjevanje navedenih zahtev ali navedenih obveznosti. O tem nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice.

2.   V primeru umika, omejitve ali začasnega preklica priglasitve ali kadar priglašeni organ preneha z dejavnostjo, zadevna priglasitvena država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente obravnava drug priglašeni organ ali da so na zahtevo na voljo organom za priglasitve in nadzor trga.

Člen 41 ║

Spodbijanje usposobljenosti priglašenih organov

1.   Komisija preišče vse primere, pri katerih obstaja dvom ali pri katerih je bila opozorjena na dvom glede usposobljenosti priglašenega organa ali glede stalnega izpolnjevanja zahtev in odgovornosti priglašenega organa.

2.   Priglasitvena država članica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije, povezane z osnovo za priglasitev ali vzdrževanje usposobljenosti zadevnega organa.

3.   Komisija zagotovi, da so vse informacije, pridobljene med preiskavo, obravnavane zaupno.

4.   Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem obvesti priglasitveno državo članico in od nje zahteva, da po potrebi sprejme korektivne ukrepe, vključno z razveljavitvijo priglasitve.

Člen 42 ║

Operativne obveznosti priglašenih organov

1.   Priglašeni organi izvedejo vse naloge tretje stranke v skladu s sistemi ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti iz Priloge VI.

2.   Ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti se izvaja sorazmerno, tako da se izogne nepotrebni obremenitvi gospodarskih subjektov. Priglašeni organi izvajajo svoje dejavnosti ob upoštevanju velikosti, sektorja, strukture vključenega podjetja, sorazmerne zapletenosti zadevne tehnologije proizvoda ter mase in podatka, ali gre za posamično ali serijsko proizvodnjo.

Pri tem pa vseeno spoštuje stopnjo natančnosti, ki se zahteva za proizvod na podlagi te uredbe, in vlogo proizvoda pri varnosti objektov.

3.   Kadar priglašeni organ med spremljanjem, ki je namenjeno preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti proizvedenega proizvoda, ugotovi, da gradbeni proizvod nima enake ravni zmogljivosti kot tip proizvoda, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne popravne ukrepe ter po potrebi začasno prekliče ali umakne potrdilo.

4.   Kadar popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ omeji, začasno prekliče ali umakne vsakršna potrdila, kadar je to primerno.

Člen 43 ║

Obveznost informiranja za priglašene organe

1.   Priglašeni organi priglasitveni organ obvestijo o:

| (a) | vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnemu preklicu ali umiku potrdil; |
| --- | --- |

(a)

vsaki zavrnitvi, omejitvi, začasnemu preklicu ali umiku potrdil;

| (b) | vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje za priglasitev; |
| --- | --- |

(b)

vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje za priglasitev;

| (c) | vsaki zahtevi po informacijah o ocenjevanju in/ali preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti dejavnosti, ki so jih prejeli od organov za nadzor trga; |
| --- | --- |

(c)

vsaki zahtevi po informacijah o ocenjevanju in/ali preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti dejavnosti, ki so jih prejeli od organov za nadzor trga;

| (d) | na zahtevo organa, o nalogah tretje stranke v skladu sistemi ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti, ki so bile izvedene v okviru njihove priglasitve, ter kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci. |
| --- | --- |

(d)

na zahtevo organa, o nalogah tretje stranke v skladu sistemi ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti, ki so bile izvedene v okviru njihove priglasitve, ter kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci.

2.   Priglašeni organi zagotovijo drugim organom, priglašenim na podlagi te uredbe, ki izvajajo podobne naloge tretje stranke v skladu s sistemi ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti in zajemajo enake gradbene proizvode, ustrezne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati teh ocenjevanj in/ali preverjanj.

Člen 44 ║

Izmenjava izkušenj

Komisija zagotovi izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.

Člen 45 ║

Usklajevanje priglašenih organov

Komisija zagotovi ustrezno usklajevanje in sodelovanje med organi, priglašenimi v okviru člena 29, ter pravilno delovanje v obliki skupin priglašenih organov na sektorski in medsektorski ravni.

Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu navedenih skupin, neposredno ali prek pooblaščenih zastopnikov.

POGLAVJE VIII

Nadzor trga in zaščitni postopki

Člen 46 ║

Postopek za obravnavo gradbenih proizvodov, ki predstavljajo tveganje, na nacionalni ravni

1.   Kadar organi za nadzor trga ene države članice ukrepajo v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali kadar utemeljeno menijo, da gradbeni proizvod ne dosega navedene zmogljivosti in/ali predstavlja tveganje za zdravje in varnost oseb ali za druge javne interese, ki jih zajema ta uredba, ovrednotijo, ali zadevni proizvod izpolnjuje vse zahteve iz te uredbe. Zadevni gospodarski subjekti sodelujejo z organi za nadzor trga na vse potrebne načine.

Kadar organi za nadzor trga med navedenim vrednotenjem ugotovijo, da gradbeni proizvod ni skladen z zahtevami iz te uredbe, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne popravne ukrepe in proizvod uskladi z navedenimi zahtevami ali pa proizvod umakne s trga ali ga odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja.

Organi za nadzor trga obvestijo ustrezen priglašeni organ.

Člen 19 Uredbe (ES) št. 765/2008 se uporablja za zgoraj navedene ukrepe.

2.   Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na ozemlje njihove države, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta.

3.   Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh popravnih ukrepov v zvezi z vsemi zadevnimi gradbenimi proizvodi, ki jih je dal v promet po vsej Skupnosti.

4.   Kadar ustrezni gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dajanja gradbenega proizvoda v nacionalni promet ali njegov umik ali odpoklic s trga.

Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o takih ukrepih.

5.   Informacije iz odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podatke, zlasti podatke, potrebne za opredelitev neskladnega gradbenega proizvoda, porekla gradbenega proizvoda, narave tveganja ter narave in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov pa tudi stališč, ki so jih predložili zadevni gospodarski subjekti. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjih trditev:

| (a) | proizvod ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti oseb ali drugih javnih interesov in so določeni v tej uredbi; |
| --- | --- |

(a)

proizvod ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti oseb ali drugih javnih interesov in so določeni v tej uredbi;

| (b) | pomanjkljivosti v usklajenih tehničnih specifikacijah ali posebni tehnični dokumentaciji. |
| --- | --- |

(b)

pomanjkljivosti v usklajenih tehničnih specifikacijah ali posebni tehnični dokumentaciji.

6.   Države članice, razen držav članic, ki so začele postopek, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah v zvezi z neskladnostjo zadevnega gradbenega proizvoda, v primeru nestrinjanja s priglašenim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore.

7.   Kadar države članice ali Komisija v petnajstih delovnih dneh po prejemu informacij iz odstavka 4 ne predložijo nobenega ugovora glede začasnega ukrepa, ki ga sprejme država članica v zvezi z zadevnim gradbenim proizvodom, se šteje, da je ukrep upravičen.

8.   Države članice zagotovijo sprejetje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim gradbenim proizvodom, kot je takojšen umik proizvoda s trga.

Člen 47 ║

Zaščitni postopek Skupnosti

1.   Kadar so po zaključku postopka iz člena 46(3) in (4) predloženi ugovori proti nacionalnemu ukrepu države članice ali kadar Komisija meni, da je nacionalni ukrep v nasprotju z zakonodajo Skupnosti, se Komisija nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnimi gospodarskimi subjekti ter ovrednoti nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja sprejme odločbo, v kateri navede, ali je ukrep upravičen ali ne.

Komisija odločbo naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnim gospodarskim subjektom.

2.   Če se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega gradbenega proizvoda s svojih trgov. Države članice o tem obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, zadevna država članica umakne ukrep.

3.   Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, in je neskladnost gradbenega proizvoda posledica pomanjkljivosti v usklajenih standardih iz člena 46(5)(b), Komisija obvesti ustrezen evropski organ (organe) za standardizacijo in zadevo predloži stalnemu odboru, ustanovljenem s členom 5(1) Direktive 98/34/ES. Navedeni odbor se mora posvetovati z ustreznim evropskim organom za standardizacijo in nemudoma dati svoje mnenje.

Kadar za nacionalni ukrep velja, da je utemeljen, in je neskladnost gradbenega proizvoda posledica pomanjkljivosti v EOL ali posebni tehnični dokumentaciji, kakor je navedeno v členu 46(5)(b), Komisija sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 48 ║

Skladni gradbeni proizvodi, ki vseeno predstavljajo tveganje za zdravje in varnost

1.   Kadar država članica po vrednotenju na podlagi člena 46(1) ugotovi, da gradbeni proizvod kljub njegovi skladnosti s to uredbo predstavlja tveganje za zdravje ali varnost oseb ali za druge javne interese, zahteva od ustreznega gospodarskega subjekta, da sprejme vse ustrezne ukrepe za zagotavljanje, da zadevni gradbeni proizvod pri dajanju v promet ne bo več predstavljal navedenega tveganja, ali pa proizvod umakne iz prometa ali ga odpokliče v razumnem roku, ki ga določi glede na naravo tveganja.

2.   Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh popravnih ukrepov v zvezi z vsemi zadevnimi gradbenimi proizvodi, ki jih je dal v promet po vsej Skupnosti.

3.   Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Informacije vključujejo vse razpoložljive podatke, zlasti podatke, potrebne za opredelitev neskladnega gradbenega proizvoda, porekla in dobavne verige proizvoda, narave tveganja ter narave in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov.

4.   Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in ustreznimi gospodarskimi subjekti ter ovrednoti nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja sprejme odločbo, v kateri navede, ali je ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

5.   Komisija odločbo naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnim gospodarskim subjektom.

Člen 49 ║

Formalna neskladnost

1.   Brez poseganja v člen 46 država članica od gospodarskega subjekta zahteva, da neskladnost odpravi, kadar ugotovi enega od naslednjih dejstev:

| (a) | znak CE je nameščen v nasprotju s členom 7 ali 8; |
| --- | --- |

(a)

znak CE je nameščen v nasprotju s členom 7 ali 8;

| (b) | znak CE ni nameščen, kakor se to zahteva v skladu s členom 7(1); |
| --- | --- |

(b)

znak CE ni nameščen, kakor se to zahteva v skladu s členom 7(1);

| (c) | izjava o zmogljivosti ni pripravljena, kakor se to zahteva v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(c)

izjava o zmogljivosti ni pripravljena, kakor se to zahteva v skladu s členom 4;

| (d) | izjava o zmogljivosti ni pripravljena v skladu s členi 4, 5 in 6; |
| --- | --- |

(d)

izjava o zmogljivosti ni pripravljena v skladu s členi 4, 5 in 6;

| (e) | tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna. |
| --- | --- |

(e)

tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna.

2.   Kadar neskladnost iz odstavka 1 še naprej obstaja, država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejitev ali prepoved dajanja gradbenega proizvoda v promet ali zagotovi odpoklic ali njegov umik s trga.

POGLAVJE IX

Končne določbe

Člen 50 ║

Spremembe prilog

1.   Komisija lahko spremeni priloge I do VI.

2.   Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 51(2).

Člen 51 ║

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, imenovan Stalni odbor za gradbeništvo.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da člani odbora iz odstavka 1 delujejo neodvisno od strani, ki sodelujejo pri ocenjevanju skladnosti gradbenih proizvodov.

Člen 52 ║

Razveljavitev

1.   Direktiva 89/106/EGS se razveljavi.

2.   Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se upošteva kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 53 ║

Prehodne določbe

1.   Gradbeni proizvodi, ki so bili dani v promet v skladu z Direktivo 89/106/EGS pred 1. julijem 2011, se štejejo kot skladni s to uredbo.

2.   Proizvajalci in uvozniki lahko pripravijo izjavo o zmogljivosti na podlagi potrdila ali izjave o skladnosti, izdane pred 1. julijem 2011 v skladu z Direktivo 89/106/EGS.

3.   Smernice za evropsko tehnično soglasje, ki so bile objavljene pred 1. julijem 2011 v skladu s členom 11 Direktive 89/106/EGS
  in skupne razlage postopkov ocenjevanja gradbenih proizvodov, ki jih je sprejela Evropska organizacija za tehnično soglasje (EOTA) pred 1. julijem 2011 na podlagi člena 9(2) Direktive 89/106/EGS,
  , se lahko uporabljajo kot EOL.
  Kadar Komisija meni, da je bila dosežena zadostna raven tehničnega in znanstvenega strokovnega znanja glede smernic za evropsko tehnično soglasje, podeli evropskim organom za standardizacijo mandat za oblikovanje usklajenega standarda na podlagi teh smernic, v skladu s členom 20(4).

4.   Proizvajalci in uvozniki lahko uporabljajo evropska tehnična soglasja, izdana v skladu s členom 9 Direktive 89/106/EGS pred 1. julijem 2011, v času obdobja veljavnosti navedenih soglasij.

Člen 54 ║

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar se členi 3 do 21, 26, 27 in 28, členi 46 do 50, 52 in 53 ter priloge I, II, III in VI uporabljajo od 1. julija 2011.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  Stališče z dne 25. februarja 2009 (še ni objavljeno v UL).

1

Stališče z dne 25. februarja 2009 (še ni objavljeno v UL).

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009.

(4)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12. ║

4

(5)  
  UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

5

UL L 218, 13.8.2008, str. 30.

(6)  
  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

6

UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

(7)  
  UL C 91, 16.4.2003, str. 7.

7

UL C 91, 16.4.2003, str. 7.

(8)  
  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

8

UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(9)  
  UL L 218, 13.8.2008, str. 21.

9

UL L 218, 13.8.2008, str. 21.

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. . ║

10

(11)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

11

(12)  
  5 let po začetku veljavnosti te uredbe.

12

5 let po začetku veljavnosti te uredbe.

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA I

Osnovne zahteve objektov

Gradbeni objekti kot celote in njihovi posamezni deli morajo biti ustrezni za predvideno uporabo
  in upoštevati zdravje in varnost oseb, vključenih v življenjski cikel objekta.
  .

Osnovne zahteve objektov se morajo ob primernem vzdrževanju izpolnjevati ves čas ekonomsko sprejemljive življenjske dobe objekta.

1.   MEHANSKA ODPORNOST IN STABILNOST

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani in grajeni tako, da obremenitve, ki jim bodo verjetno izpostavljeni med gradnjo in uporabo, ne bodo povzročile:

| (a) | porušitve celotnega objekta ali delov objekta; |
| --- | --- |

(a)

porušitve celotnega objekta ali delov objekta;

| (b) | večjih deformacij od dopustnih; |
| --- | --- |

(b)

večjih deformacij od dopustnih;

| (c) | škode na drugih delih objekta ali na napeljavi ali vgrajeni opremi zaradi večjih deformacij nosilne konstrukcije; |
| --- | --- |

(c)

škode na drugih delih objekta ali na napeljavi ali vgrajeni opremi zaradi večjih deformacij nosilne konstrukcije;

| (d) | glede na vzrok nesorazmerno velike škode zaradi nekega dogodka. |
| --- | --- |

(d)

glede na vzrok nesorazmerno velike škode zaradi nekega dogodka.

2.   VARNOST PRI POŽARU

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani in grajeni tako, da je ob izbruhu požara:

| (a) | določen čas še ohranjena nosilnost konstrukcije; |
| --- | --- |

(a)

določen čas še ohranjena nosilnost konstrukcije;

| (b) | omejeno nastajanje in širjenje požara in dima v objektu; |
| --- | --- |

(b)

omejeno nastajanje in širjenje požara in dima v objektu;

| (c) | omejeno širjenje požara na sosednje gradbene objekte; |
| --- | --- |

(c)

omejeno širjenje požara na sosednje gradbene objekte;

| (d) | upoštevana varnost reševalnih ekip. |
| --- | --- |

(d)

upoštevana varnost reševalnih ekip.

3.   HIGIENA, ZDRAVJE IN OKOLJE

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani in grajeni tako, da med gradnjo, uporabo in rušenjem ne bodo ogrožali higiene ali zdravja
  in varnosti delavcev
  v objektu in sosedov
  skozi celoten življenjski cikel
  ali povzročali prekomernega vpliva na kakovost okolja ali podnebja skozi njihov celotni življenjski cikel, predvsem ne zaradi:

| (a) | oddajanja strupenih plinov; |
| --- | --- |

(a)

oddajanja strupenih plinov;

| (b) | emisij nevarnih snovi, hlapnih organskih spojin (HOS), toplogrednih plinov ali nevarnih delcev v zraku v zaprtih prostorih ali zraku na prostem; |
| --- | --- |

(b)

emisij nevarnih snovi, hlapnih organskih spojin (HOS), toplogrednih plinov ali nevarnih delcev v zraku v zaprtih prostorih ali zraku na prostem;

| (c) | emisij nevarnega sevanja; |
| --- | --- |

(c)

emisij nevarnega sevanja;

| (d) | izpusta nevarnih snovi v pitno vodo, podzemno vodo, morske vode ali zemljo; |
| --- | --- |

(d)

izpusta nevarnih snovi v pitno vodo, podzemno vodo, morske vode ali zemljo;

| (e) | napačnega izpusta odpadne vode, emisij izpušnih plinov ali napačnega izpusta trdnih ali tekočih odpadkov; |
| --- | --- |

(e)

napačnega izpusta odpadne vode, emisij izpušnih plinov ali napačnega izpusta trdnih ali tekočih odpadkov;

| (f) | vlage v delih objekta ali na površinah znotraj objekta. |
| --- | --- |

(f)

vlage v delih objekta ali na površinah znotraj objekta.

4.   VARNOST PRI UPORABI

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani in grajeni tako, da pri uporabi ali obratovanju ne predstavljajo nesprejemljivega tveganja za nastanek nesreč, kakršne so zdrs, padec, trčenje, opekline, električni udarec in poškodbe zaradi eksplozije.

5.   ZAŠČITA PRED HRUPOM

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani in grajeni tako, da se hrup, ki ga zaznavajo osebe v objektu ali okolici, vzdržuje na ravni, ki ne bo ogrožala njihovega zdravja in jim bo omogočala zadovoljive razmere za spanje, počitek in delo.

6.   VARČEVANJE Z ENERGIJO IN OHRANJANJE TOPLOTE

Gradbeni objekti ter njihove naprave za ogrevanje, hlajenje,
  razsvetljavo
  in zračenje morajo biti načrtovani in grajeni tako, da je količina energije, potrebne pri uporabi objekta in naprav, majhna, kadar se upoštevajo lokalne podnebne razmere in osebe v objektu.
  Gradbeni proizvodi morajo biti tudi energetsko učinkoviti; v svojem življenjskem ciklu morajo porabiti čim manj energije.

7.   TRAJNOSTNA RABA NARAVNIH VIROV

Gradbeni objekti morajo biti načrtovani, grajeni in zrušeni tako, da je raba naravnih virov trajnostna in da se zagotovi
  vsaj
  naslednje:

| (a) | možnost recikliranja gradbenih objektov, njihovih materialov in delov po zrušenju; |
| --- | --- |

(a)

možnost recikliranja gradbenih objektov, njihovih materialov in delov po zrušenju;

| (b) | vzdržljivost gradbenih objektov; |
| --- | --- |

(b)

vzdržljivost gradbenih objektov;

| (c) | uporaba okoljsko združljivih surovin in sekundarnih materialov v gradbenih objektih. |
| --- | --- |

(c)

uporaba okoljsko združljivih surovin in sekundarnih materialov v gradbenih objektih.

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA II

Postopek za sprejetje evropskega ocenjevalnega lista in za izdajo evropske tehnične ocene za gradbene proizvode, ki niso ali niso popolnoma zajeti v usklajenem standardu

| 1. | Tehnični organ za ugotavljanje skladnosti (TAB) izvede oceno in izda evropsko tehnično oceno (ETO) na področju proizvodov, za katerega je bil imenovan.
  Določbe te priloge za proizvajalce se uporabljajo tudi za uvoznike. |
| --- | --- |

1.

Tehnični organ za ugotavljanje skladnosti (TAB) izvede oceno in izda evropsko tehnično oceno (ETO) na področju proizvodov, za katerega je bil imenovan.

Določbe te priloge za proizvajalce se uporabljajo tudi za uvoznike.

| 2. | Priprava in sprejetje evropskega ocenjevalnega lista se izvede v skladu s točkami 2.1 do 2.11.








  2.1. | V dogovoru s tehničnimi organi za ugotavljanje skladnosti na izbranem ciljnem trgu pristojni tehnični organ za ugotavljanje skladnosti poda oceno v skladu z določbami druge pogodbe in delovnega programa, izda ustrezno evropsko tehnično oceno ter jo posreduje Komisiji in vsem drugim tehničnim organom za ugotavljanje skladnosti, ki so bili v skladu s tabelo 1 Priloge V imenovani za isto področje proizvodov. |
| --- | --- | --- |

2.

Priprava in sprejetje evropskega ocenjevalnega lista se izvede v skladu s točkami 2.1 do 2.11.

2.1.

V dogovoru s tehničnimi organi za ugotavljanje skladnosti na izbranem ciljnem trgu pristojni tehnični organ za ugotavljanje skladnosti poda oceno v skladu z določbami druge pogodbe in delovnega programa, izda ustrezno evropsko tehnično oceno ter jo posreduje Komisiji in vsem drugim tehničnim organom za ugotavljanje skladnosti, ki so bili v skladu s tabelo 1 Priloge V imenovani za isto področje proizvodov.

| 2.2. | TAB, ki prejme zahtevek za ETO (v nadaljnjem besedilu: pristojni TAB) za gradbeni proizvod, obvesti organizacijo TAB iz člena 25(1) in Komisijo o vsebini zahtevka ter sklicevanju na odločbo Komisije o ocenjevanju in preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti, ki jo namerava TAB uporabiti za ta proizvod, ali o pomanjkanju takšne odločbe Komisije. |
| --- | --- |

2.2.

TAB, ki prejme zahtevek za ETO (v nadaljnjem besedilu: pristojni TAB) za gradbeni proizvod, obvesti organizacijo TAB iz člena 25(1) in Komisijo o vsebini zahtevka ter sklicevanju na odločbo Komisije o ocenjevanju in preverjanju nespremenljivosti zmogljivosti, ki jo namerava TAB uporabiti za ta proizvod, ali o pomanjkanju takšne odločbe Komisije.

| 2.3. | V dogovoru z drugimi tehničnimi organi za ugotavljanje skladnosti pristojni tehnični organ za ugotavljanje skladnosti poda oceno v skladu z določbami druge pogodbe in osnutkom delovnega programa, izda ustrezno evropsko tehnično oceno ter jo posreduje Komisiji in vsem drugim tehničnim organom za ugotavljanje skladnosti, ki so bili v skladu s tabelo 1 Priloge V imenovani za isto področje proizvodov. |
| --- | --- |

2.3.

V dogovoru z drugimi tehničnimi organi za ugotavljanje skladnosti pristojni tehnični organ za ugotavljanje skladnosti poda oceno v skladu z določbami druge pogodbe in osnutkom delovnega programa, izda ustrezno evropsko tehnično oceno ter jo posreduje Komisiji in vsem drugim tehničnim organom za ugotavljanje skladnosti, ki so bili v skladu s tabelo 1 Priloge V imenovani za isto področje proizvodov.

| 2.4. | Pristojni TAB v sodelovanju s proizvajalcem pridobi ustrezne informacije o proizvodu in predvideni uporabi. Pristojni TAB proizvajalca obvesti, če je proizvod v celoti ali delno zajet v drugi usklajeni tehnični specifikaciji. Pristojni TAB nato pripravi osnutek prve pogodbe, ki bo sklenjena s proizvajalcem, v kateri opredeli pogoje priprave delovnega programa. |
| --- | --- |

2.4.

Pristojni TAB v sodelovanju s proizvajalcem pridobi ustrezne informacije o proizvodu in predvideni uporabi. Pristojni TAB proizvajalca obvesti, če je proizvod v celoti ali delno zajet v drugi usklajeni tehnični specifikaciji. Pristojni TAB nato pripravi osnutek prve pogodbe, ki bo sklenjena s proizvajalcem, v kateri opredeli pogoje priprave delovnega programa.

| 2.5. | Proizvajalec v enem mesecu od sklenitve prve pogodbe predloži pristojnemu TAB tehnično dokumentacijo z opisom proizvoda, njegovo predvideno uporabo in podrobnostmi o kontroli tovarniške proizvodnje, ki jo izvaja. |
| --- | --- |

2.5.

Proizvajalec v enem mesecu od sklenitve prve pogodbe predloži pristojnemu TAB tehnično dokumentacijo z opisom proizvoda, njegovo predvideno uporabo in podrobnostmi o kontroli tovarniške proizvodnje, ki jo izvaja.

| 2.6. | Pristojni TAB v enem mesecu od prejetja tehnične dokumentacije pripravi in pošlje proizvajalcu osnutek druge pogodbe in osnutek delovnega programa s podrobnimi podatki in ukrepi, ki jih bo sprejel za oceno zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda glede na predvideno uporabo. Osnutek delovnega programa vključuje vsaj naslednje dele:






  (a) | del 1: program ocenjevanja z navedbo preskusnih metod, metod izračuna, opisnih metod, parametrov in vseh drugih načinov, vključno z merili ocenjevanja, ki se zdijo primerna za določitev proizvoda, za oceno zmogljivosti za njegove bistvene značilnosti glede predvidene uporabe in vzdržljivosti glede ustreznih osnovnih značilnosti; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Pristojni TAB v enem mesecu od prejetja tehnične dokumentacije pripravi in pošlje proizvajalcu osnutek druge pogodbe in osnutek delovnega programa s podrobnimi podatki in ukrepi, ki jih bo sprejel za oceno zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda glede na predvideno uporabo. Osnutek delovnega programa vključuje vsaj naslednje dele:

(a)

del 1: program ocenjevanja z navedbo preskusnih metod, metod izračuna, opisnih metod, parametrov in vseh drugih načinov, vključno z merili ocenjevanja, ki se zdijo primerna za določitev proizvoda, za oceno zmogljivosti za njegove bistvene značilnosti glede predvidene uporabe in vzdržljivosti glede ustreznih osnovnih značilnosti;

| (b) | del 2: dejavnosti, povezane z začetnim pregledom obrata, v katerem se proizvod iz zahtevka proizvaja; |
| --- | --- |

(b)

del 2: dejavnosti, povezane z začetnim pregledom obrata, v katerem se proizvod iz zahtevka proizvaja;

| (c) | del 3: mesta, na katerih bo izveden preskus; |
| --- | --- |

(c)

del 3: mesta, na katerih bo izveden preskus;

| (d) | del 4: predvideni čas in stroški. |
| --- | --- |

(d)

del 4: predvideni čas in stroški.

| 2.7. | Pristojni TAB po sklenitvi druge pogodbe med pristojnim TAB in proizvajalcem, ki vključuje dogovorjeni delovni program, pošlje del 1 delovnega programa skupaj z delom tehnične dokumentacije, povezane z opisom proizvoda in njegove predvidene uporabe, vsem drugim TAB, imenovanim za isto področje gradbenih proizvodov iz razpredelnice 1 Priloge V. Navedeni TAB sestavljajo delovno skupino, ki jo usklajuje pristojni TAB.

  Proizvajalec lahko zahteva, da zgoraj omenjena delovna skupina zasliši neodvisnega znanstvenega strokovnjaka po njegovi izbiri zaradi dopolnitve podatkov, ki so na voljo TAB. Delovna skupina je dolžna izvesti to zaslišanje.

  V dveh tednih od takrat, ko bodo vsi zadevni TAB prejeli navedene dokumente od pristojnega TAB, mora delovna skupina pripraviti osnutek EOL z metodami ocenjevanja in merili zmogljivosti za ustrezne bistvene značilnosti na podlagi dela 1 delovnega programa ter primernih in utemeljenih tehničnih prispevkih, ki jih zagotovijo njeni člani. |
| --- | --- |

2.7.

Pristojni TAB po sklenitvi druge pogodbe med pristojnim TAB in proizvajalcem, ki vključuje dogovorjeni delovni program, pošlje del 1 delovnega programa skupaj z delom tehnične dokumentacije, povezane z opisom proizvoda in njegove predvidene uporabe, vsem drugim TAB, imenovanim za isto področje gradbenih proizvodov iz razpredelnice 1 Priloge V. Navedeni TAB sestavljajo delovno skupino, ki jo usklajuje pristojni TAB.

V dveh tednih od takrat, ko bodo vsi zadevni TAB prejeli navedene dokumente od pristojnega TAB, mora delovna skupina pripraviti osnutek EOL z metodami ocenjevanja in merili zmogljivosti za ustrezne bistvene značilnosti na podlagi dela 1 delovnega programa ter primernih in utemeljenih tehničnih prispevkih, ki jih zagotovijo njeni člani.

| 2.8. | Pristojni TAB posreduje nato osnutek EOL skupaj z ustreznimi deli tehnične dokumentacije, ki vsebujejo opis proizvoda in njegovo predvideno uporabo, vsem drugim TAB.
  Ti drugi TAB posredujejo v dveh tednih pristojnemu TAB ustrezne informacije, povezane z njihovimi nacionalnimi gradbenimi predpisi in drugimi pravnimi ali upravnimi določbami, ki se uporabljajo za proizvod in njegovo predvideno uporabo, če je to primerno. Pristojni TAB obvesti člane delovne skupine in proizvajalca o vsebini teh prispevkov. |
| --- | --- |

2.8.

Pristojni TAB posreduje nato osnutek EOL skupaj z ustreznimi deli tehnične dokumentacije, ki vsebujejo opis proizvoda in njegovo predvideno uporabo, vsem drugim TAB.

Ti drugi TAB posredujejo v dveh tednih pristojnemu TAB ustrezne informacije, povezane z njihovimi nacionalnimi gradbenimi predpisi in drugimi pravnimi ali upravnimi določbami, ki se uporabljajo za proizvod in njegovo predvideno uporabo, če je to primerno. Pristojni TAB obvesti člane delovne skupine in proizvajalca o vsebini teh prispevkov.

| 2.9. | Pristojni TAB vključi te prispevke po posvetovanju z delovno skupino v osnutek EOL, ki ga pošlje organizaciji TAB iz člena 25(1). Po posredovanju končnega osnutka EOL proizvajalcu, ki lahko v enem tednu sporoči svoje pripombe
  , in po posvetovanju z vsaj eno panožno organizacijo po izbiri proizvajalca, če je ta izrazil takšno željo
  , organizacija TAB sprejme EOL kot začasni dokument. Organizacija TAB pošlje izvod sprejetega začasnega EOL proizvajalcu in Komisiji. Če Komisija v petnajstih dneh od prejema sporoči organizaciji TAB svoje pripombe o začasnem EOL, ga organizacija TAB ustrezno spremeni. Po tem obdobju začne pristojni TAB priprave za izvajanje ocene. |
| --- | --- |

2.9.

Pristojni TAB vključi te prispevke po posvetovanju z delovno skupino v osnutek EOL, ki ga pošlje organizaciji TAB iz člena 25(1). Po posredovanju končnega osnutka EOL proizvajalcu, ki lahko v enem tednu sporoči svoje pripombe
  , in po posvetovanju z vsaj eno panožno organizacijo po izbiri proizvajalca, če je ta izrazil takšno željo
  , organizacija TAB sprejme EOL kot začasni dokument. Organizacija TAB pošlje izvod sprejetega začasnega EOL proizvajalcu in Komisiji. Če Komisija v petnajstih dneh od prejema sporoči organizaciji TAB svoje pripombe o začasnem EOL, ga organizacija TAB ustrezno spremeni. Po tem obdobju začne pristojni TAB priprave za izvajanje ocene.

| 2.10. | Pristojni TAB izvede oceno v skladu z določbami sprejetega začasnega EOL in izda naknadno ustrezno ETO. |
| --- | --- |

2.10.

Pristojni TAB izvede oceno v skladu z določbami sprejetega začasnega EOL in izda naknadno ustrezno ETO.

| 2.11. | Takoj po izdaji prve ETO na podlagi danega začasnega EOL, ki jo opravi pristojni TAB, organizacija TAB po potrebi ta EOL prilagodi na podlagi predloga pristojnega TAB. Organizacija TAB sprejme nato končni EOL in ga pošlje Komisiji. Komisija objavi sklicevanje na končni EOL v seriji C Uradnega lista Evropske unije. |
| --- | --- |

2.11.

Takoj po izdaji prve ETO na podlagi danega začasnega EOL, ki jo opravi pristojni TAB, organizacija TAB po potrebi ta EOL prilagodi na podlagi predloga pristojnega TAB. Organizacija TAB sprejme nato končni EOL in ga pošlje Komisiji. Komisija objavi sklicevanje na končni EOL v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

| 3. | Ko je bilo sklicevanje na končni EOL objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, se v skladu s tem končnim EOL izvedejo priprave za ETO na podlagi kakršnih koli poznejših zahtevkov, ki zadevajo gradbene proizvode s podobnimi bistvenimi značilnostmi glede njihove predvidene uporabe, kot so navedene v prvem zahtevku. |
| --- | --- |

3.

Ko je bilo sklicevanje na končni EOL objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, se v skladu s tem končnim EOL izvedejo priprave za ETO na podlagi kakršnih koli poznejših zahtevkov, ki zadevajo gradbene proizvode s podobnimi bistvenimi značilnostmi glede njihove predvidene uporabe, kot so navedene v prvem zahtevku.

| 4. | Predstavnik Komisije lahko kot opazovalec sodeluje na vseh srečanjih delovne skupine iz točke 2.7. |
| --- | --- |

4.

Predstavnik Komisije lahko kot opazovalec sodeluje na vseh srečanjih delovne skupine iz točke 2.7.

| 5. | Če se vsi TAB in proizvajalec niso dogovorili o EOL, organizacija TAB to zadevo predloži Komisiji, da sprejme ustrezno rešitev. |
| --- | --- |

5.

Če se vsi TAB in proizvajalec niso dogovorili o EOL, organizacija TAB to zadevo predloži Komisiji, da sprejme ustrezno rešitev.

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA III

▐

| 1. | Št. ... (enotna identifikacijska oznaka proizvoda) |
| --- | --- |

1.

Št. ... (enotna identifikacijska oznaka proizvoda)

| 2. | Ime ali identifikacijska oznaka in naslov (pooblaščenega zastopnika) proizvajalca:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Ime ali identifikacijska oznaka in naslov (pooblaščenega zastopnika) proizvajalca:

...

...

| 3. | Za izdajo te izjave o zmogljivosti je odgovoren izključno proizvajalec:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Za izdajo te izjave o zmogljivosti je odgovoren izključno proizvajalec:

...

...

| 4. | Identifikacija proizvoda (omogoča sledljivost)
  in omemba predvidene generične uporabe
  :
  ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Identifikacija proizvoda (omogoča sledljivost)
  in omemba predvidene generične uporabe
  :

...

...

| 5. | Zmogljivost proizvoda, identificiranega zgoraj, je v skladu z navedeno zmogljivostjo iz točke 7. |
| --- | --- |

5.

Zmogljivost proizvoda, identificiranega zgoraj, je v skladu z navedeno zmogljivostjo iz točke 7.

| 6. | Priglašeni ...organ (ime in številka priglašenega organa, če je primerno)
  je izvedel ... (opis intervencije)


  v skladu s sistemom ... (št.) ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti


  in izdal ... (certifikat o skladnosti proizvoda, certifikat o skladnosti kontrole tovarniške proizvodnje, poročila o preskusih – če je primerno):
  ...
  ... |
| --- | --- |

6.

Priglašeni ...organ (ime in številka priglašenega organa, če je primerno)

je izvedel ... (opis intervencije)

v skladu s sistemom ... (št.) ocenjevanja in preverjanja nespremenljivosti zmogljivosti

in izdal ... (certifikat o skladnosti proizvoda, certifikat o skladnosti kontrole tovarniške proizvodnje, poročila o preskusih – če je primerno):

...

...

| 7. | Izjava o zmogljivosti (seznam, ravni ali razredi in sklicevanje na ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo/posebno tehnično dokumentacijo, uporabljeno za oceno zmogljivosti za navedene bistvene značilnosti)







  Ime navedene bistvene značilnosti | Raven ali razred zmogljivosti za navedeno bistveno značilnost | Sklicevanje usklajene tehnične specifikacije/posebne tehnične dokumentacije |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

7.

Izjava o zmogljivosti (seznam, ravni ali razredi in sklicevanje na ustrezno usklajeno tehnično specifikacijo/posebno tehnično dokumentacijo, uporabljeno za oceno zmogljivosti za navedene bistvene značilnosti)

Ime navedene bistvene značilnosti

Raven ali razred zmogljivosti za navedeno bistveno značilnost

Sklicevanje usklajene tehnične specifikacije/posebne tehnične dokumentacije

Podpisano za in v imenu: ...

| ...
  (kraj in datum izdaje) | ...
  (ime, dejavnost) (podpis) |
| --- | --- |

...

(kraj in datum izdaje)

...

(ime, dejavnost) (podpis)

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA IV

Nevarne snovi, ki jih je treba navesti v izjavi o zmogljivosti

1.
     
  Snovi, ki so zelo zaskrbljujoče:

| (a) | snovi na seznamu REACH (Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1); |
| --- | --- |

(a)

snovi na seznamu REACH (Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) in o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1);

| (b) | snovi, ki so glede na REACH zelo obstojne, bioakumulativne in strupene (Uredba (ES) št. 1907/2006); |
| --- | --- |

(b)

snovi, ki so glede na REACH zelo obstojne, bioakumulativne in strupene (Uredba (ES) št. 1907/2006);

| (c) | snovi, ki so glede na REACH zelo obstojne ali bioakumulativne (Uredba (ES) št. 1907/2006); |
| --- | --- |

(c)

snovi, ki so glede na REACH zelo obstojne ali bioakumulativne (Uredba (ES) št. 1907/2006);

| (d) | snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, glede na Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (2). |
| --- | --- |

(d)

snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje, skupin 1 ali 2, glede na Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (2).

2.
     
  Snovi z določenim razvrščanjem

Snovi, ki izpolnjujejo merila za razvrščanje, določena v Direktivi 67/548/EGS, za naslednje kategorije:

| (a) | snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje skupine 3; |
| --- | --- |

(a)

snovi, ki so rakotvorne, mutagene ali strupene za razmnoževanje skupine 3;

| (b) | snovi s kronično toksičnostjo (R48); |
| --- | --- |

(b)

snovi s kronično toksičnostjo (R48);

| (c) | okolju nevarne snovi z možnimi dolgotrajnimi posledicami (R50-53); |
| --- | --- |

(c)

okolju nevarne snovi z možnimi dolgotrajnimi posledicami (R50-53);

| (d) | snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (R59); |
| --- | --- |

(d)

snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (R59);

| (e) | snovi, katerih vdihavanje lahko povzroči preobčutljivost (R42); |
| --- | --- |

(e)

snovi, katerih vdihavanje lahko povzroči preobčutljivost (R42);

| (f) | snovi, pri katerih lahko pri stiku s kožo nastane preobčutljivost (R43). |
| --- | --- |

(f)

snovi, pri katerih lahko pri stiku s kožo nastane preobčutljivost (R43).

3.
     
  Prednostne nevarne snovi

Prednostne nevarne snovi iz Priloge X k Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (3) (okvirna direktiva o vodah).

---

(1)  

  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  

  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(3)  

  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

Petek, 24. april 2010PRILOGA V

Področja proizvodov in zahteve za tehnične organe za ugotavljanje skladnosti

Tabela 1 –   področja proizvodov

| Področna koda; | Področje proizvodov | Družine gradbenih proizvodov |
| --- | --- | --- |
| A | GRADBENA DELA | Geotekstil in povezani proizvodi – proizvodi za prometno ureditev – talne obloge, tlaki in zaključni tlaki – agregati – proizvodi za gradnjo cest – cevi, rezervoarji in pomožni proizvodi, ki niso v stiku z vodo za prehrano ljudi – talne podloge, vključno z obešenimi fasadami pritličij, cestami in drugimi prometnimi območji – zelo tanka plast asfaltnega betona – proizvodi za odvod in čiščenje odpadnih voda – proizvodi za zaščito pred padajočim kamenjem – proizvodi za hidroizolacijo mostov, ki se nanašajo v tekočem stanju – dilatacije za cestne mostove |
| B | CELOTNE/DELNE MONTAŽNE STAVBNE ENOTE | Leseni okvir in sklopi polizdelkov iz hlodovine – sklopi za gradnjo hladilnic in sklopi za obloge hladilnic – montažne stavbne enote – sklopi proizvodov za montažne hiše z betonsko okvirno konstrukcijo – sklopi proizvodov za montažne hiše s kovinsko okvirno konstrukcijo |
| C | NOSILNI MATERIALI IN SESTAVNI DELI | Leseni nosilni in vezni konstrukcijski elementi – cement, gradbeno apno in druga hidravlična veziva – jeklo za armiranje in prednapenjanje za beton – konstrukcijski kovinski elementi in pomožni proizvodi – proizvodi v zvezi z betonom, malto in injekcijsko maso – konstrukcijska ležišča – montažni betonski proizvodi – sklopi proizvodov za montažne stopnice – lahke sestavljene lesene grede in stebri – oprema za prednapenjanje konstrukcij – plastična sidra |
| D | STREŠNIKI IN OVOJ ZGRADBE | Sklopi proizvodov za predelne stene – strešne kritine, svetlobniki, strešna okna in pomožni proizvodi – proizvodi iz ravnega stekla, profiliranega stekla in steklenih zidakov – zunanja in notranja vrata in okna, strešne odprtine in svetlobniki – sistemi za zatesnitev streh s tekočimi snovmi – sklopi proizvodov za zunanje oblaganje sten – sistemi strukturne tesnjene zasteklitve – sklopi proizvodov mehansko pritrjenih elastičnih folij za zagotavljanje neprepustnosti streh za vodo – svetlobniki – prefabricirane panelne plošče iz stisnjenega lesa in lahke samonosilne sestavljene plošče |
| E | NOTRANJI/ZUNANJI SESTAVNI DELI ZGRADB/SKLOPI PROIZVODOV | Sanitarne naprave – plošče na leseni podlagi – zidarski in sorodni proizvodi – notranje in zunanje stenske in stropne obloge – mavčni proizvodi – sklopi za predelne stene – sklopi proizvodov za vodotesno prekrivanje tal in sten v vlažnih prostorih – nenosilni trajni opažni sklopi, ki temeljijo na votlih blokih ali opažnih elementih iz izolacijskega materiala in/ali betona |
| F | OGREVANJE/PREZRAČEVANJE/IZOLACIJA | Dimniki, zračniki in posebni proizvodi – naprave za prostorsko ogrevanje – proizvodi za toplotno izolacijo – zunanji toplotnoizolacijski sestavljeni sklopi – izolacijski sklopi za obrnjene strehe – toplotnoizolacijske plasti |
| G | PRITRDILNI MATERIAL/TESNILA/LEPILA | Gradbena lepila – zatiči za stike nosilnih konstrukcij/spojke – tridimenzionalni žebljani mozniki – plastična sidra/vijaki – stenske plošče iz nerjavnega jekla – gotov vodonepropusten vložek v prezračevani fasadi – pritrdilni element za zaščitne izolacijske elemente zunanjih sten in ravne ali nagnjene strehe – spojka za sendvič elemente iz betona – tesnila za cevi v stenskih in talnih odprtinah, neprepustna za plin in vodo – sklopi proizvodov, profili in trakovi za tesnjenje – spojine za tesnjenje stikov – elastični pritrdilni material za viseče strope – nosilni drogovi – točkovna vez – zaščitna sredstva za tla in premazna sredstva – izravnalne vezi za strehe, stene in notranjo opremo – vodotesni proizvodi/postopki |
| H | PROTIPOŽARNA ZAŠČITA IN POVEZANI PROIZVODI | Proizvodi za požarni alarm, odkrivanje požara, fiksne protipožarne naprave, sistemi za nadzor nad požarom in dimom, proizvodi za preprečevanje eksplozij – proizvodi za gašenje in dušenje požara ter protipožarno zaščito |
| I | ELEKTRIČNA NAPELJAVA | Vsak gradbeni proizvod, povezan z električno napeljavo |
| J | PLINSKA NAPELJAVA | Vsak gradbeni proizvod, povezan s plinsko napeljavo |
| K | OSKRBA Z VODO IN KANALIZACIJA | Sklop proizvodov, sestavljen iz lopute z delno mehansko zaporo, vgrajene v odtočni kanal brez lopute – sklop proizvodov za vstopni jašek, sestavljen iz zaščitnih in dodatnih obročev iz plastike za različne namene – sklopi cevi za hladno in toplo vodo, vključno s tistimi za prehrano ljudi – cevovodni sistemi za drenažo in kanalizacijo z ali brez pritiska – prožna spojka za gravitacijsko in tlačno kanalizacijo in drenažno cev – prenosna stranišča |

Področna koda;

Področje proizvodov

Družine gradbenih proizvodov

A

GRADBENA DELA

Geotekstil in povezani proizvodi – proizvodi za prometno ureditev – talne obloge, tlaki in zaključni tlaki – agregati – proizvodi za gradnjo cest – cevi, rezervoarji in pomožni proizvodi, ki niso v stiku z vodo za prehrano ljudi – talne podloge, vključno z obešenimi fasadami pritličij, cestami in drugimi prometnimi območji – zelo tanka plast asfaltnega betona – proizvodi za odvod in čiščenje odpadnih voda – proizvodi za zaščito pred padajočim kamenjem – proizvodi za hidroizolacijo mostov, ki se nanašajo v tekočem stanju – dilatacije za cestne mostove

B

CELOTNE/DELNE MONTAŽNE STAVBNE ENOTE

Leseni okvir in sklopi polizdelkov iz hlodovine – sklopi za gradnjo hladilnic in sklopi za obloge hladilnic – montažne stavbne enote – sklopi proizvodov za montažne hiše z betonsko okvirno konstrukcijo – sklopi proizvodov za montažne hiše s kovinsko okvirno konstrukcijo

C

NOSILNI MATERIALI IN SESTAVNI DELI

Leseni nosilni in vezni konstrukcijski elementi – cement, gradbeno apno in druga hidravlična veziva – jeklo za armiranje in prednapenjanje za beton – konstrukcijski kovinski elementi in pomožni proizvodi – proizvodi v zvezi z betonom, malto in injekcijsko maso – konstrukcijska ležišča – montažni betonski proizvodi – sklopi proizvodov za montažne stopnice – lahke sestavljene lesene grede in stebri – oprema za prednapenjanje konstrukcij – plastična sidra

D

STREŠNIKI IN OVOJ ZGRADBE

Sklopi proizvodov za predelne stene – strešne kritine, svetlobniki, strešna okna in pomožni proizvodi – proizvodi iz ravnega stekla, profiliranega stekla in steklenih zidakov – zunanja in notranja vrata in okna, strešne odprtine in svetlobniki – sistemi za zatesnitev streh s tekočimi snovmi – sklopi proizvodov za zunanje oblaganje sten – sistemi strukturne tesnjene zasteklitve – sklopi proizvodov mehansko pritrjenih elastičnih folij za zagotavljanje neprepustnosti streh za vodo – svetlobniki – prefabricirane panelne plošče iz stisnjenega lesa in lahke samonosilne sestavljene plošče

E

NOTRANJI/ZUNANJI SESTAVNI DELI ZGRADB/SKLOPI PROIZVODOV

Sanitarne naprave – plošče na leseni podlagi – zidarski in sorodni proizvodi – notranje in zunanje stenske in stropne obloge – mavčni proizvodi – sklopi za predelne stene – sklopi proizvodov za vodotesno prekrivanje tal in sten v vlažnih prostorih – nenosilni trajni opažni sklopi, ki temeljijo na votlih blokih ali opažnih elementih iz izolacijskega materiala in/ali betona

F

OGREVANJE/PREZRAČEVANJE/IZOLACIJA

Dimniki, zračniki in posebni proizvodi – naprave za prostorsko ogrevanje – proizvodi za toplotno izolacijo – zunanji toplotnoizolacijski sestavljeni sklopi – izolacijski sklopi za obrnjene strehe – toplotnoizolacijske plasti

G

PRITRDILNI MATERIAL/TESNILA/LEPILA

Gradbena lepila – zatiči za stike nosilnih konstrukcij/spojke – tridimenzionalni žebljani mozniki – plastična sidra/vijaki – stenske plošče iz nerjavnega jekla – gotov vodonepropusten vložek v prezračevani fasadi – pritrdilni element za zaščitne izolacijske elemente zunanjih sten in ravne ali nagnjene strehe – spojka za sendvič elemente iz betona – tesnila za cevi v stenskih in talnih odprtinah, neprepustna za plin in vodo – sklopi proizvodov, profili in trakovi za tesnjenje – spojine za tesnjenje stikov – elastični pritrdilni material za viseče strope – nosilni drogovi – točkovna vez – zaščitna sredstva za tla in premazna sredstva – izravnalne vezi za strehe, stene in notranjo opremo – vodotesni proizvodi/postopki

H

PROTIPOŽARNA ZAŠČITA IN POVEZANI PROIZVODI

Proizvodi za požarni alarm, odkrivanje požara, fiksne protipožarne naprave, sistemi za nadzor nad požarom in dimom, proizvodi za preprečevanje eksplozij – proizvodi za gašenje in dušenje požara ter protipožarno zaščito

I

ELEKTRIČNA NAPELJAVA

Vsak gradbeni proizvod, povezan z električno napeljavo

J

PLINSKA NAPELJAVA

Vsak gradbeni proizvod, povezan s plinsko napeljavo

K

OSKRBA Z VODO IN KANALIZACIJA

Sklop proizvodov, sestavljen iz lopute z delno mehansko zaporo, vgrajene v odtočni kanal brez lopute – sklop proizvodov za vstopni jašek, sestavljen iz zaščitnih in dodatnih obročev iz plastike za različne namene – sklopi cevi za hladno in toplo vodo, vključno s tistimi za prehrano ljudi – cevovodni sistemi za drenažo in kanalizacijo z ali brez pritiska – prožna spojka za gravitacijsko in tlačno kanalizacijo in drenažno cev – prenosna stranišča

Tabela 2 –   Zahteve za tehnične organe za ugotavljanje skladnosti

| Usposobljenost | Opis usposobljenosti | Zahteva |
| --- | --- | --- |
| 1. | Analiza tveganja |

Usposobljenost

Opis usposobljenosti

Zahteva

1.

Analiza tveganja

Ugotoviti možna tveganja in koristi za uporabo inovativnih gradbenih proizvodov ob odsotnosti uveljavljenih/zbirnih tehničnih informacij o njihovi zmogljivosti pri vgradnji v gradbene objekte.

TAB je neodvisen od zainteresiranih strani in kakršnih koli posameznih interesov.

Poleg tega ima TAB osebje:

| (a) | ki je objektivno in sposobno treznega tehničnega presojanja; |
| --- | --- |

(a)

ki je objektivno in sposobno treznega tehničnega presojanja;

| (b) | ki natančno pozna zakonodajne določbe in druge veljavne zahteve v državah članicah, ki zadevajo področja proizvodov, za katera bo imenovano; |
| --- | --- |

(b)

ki natančno pozna zakonodajne določbe in druge veljavne zahteve v državah članicah, ki zadevajo področja proizvodov, za katera bo imenovano;

| (c) | ki ima splošno znanje o gradbenih postopkih in podrobno tehnično znanje področij proizvodov, za katera bo imenovano; |
| --- | --- |

(c)

ki ima splošno znanje o gradbenih postopkih in podrobno tehnično znanje področij proizvodov, za katera bo imenovano;

| (d) | ki natančno pozna posebna tveganja in tehnične vidike gradbenega procesa; |
| --- | --- |

(d)

ki natančno pozna posebna tveganja in tehnične vidike gradbenega procesa;

| (e) | ki natančno pozna obstoječe usklajene standarde in preskusne metode na področjih proizvodov, za katera bo imenovano; |
| --- | --- |

(e)

ki natančno pozna obstoječe usklajene standarde in preskusne metode na področjih proizvodov, za katera bo imenovano;

| (f) | ki ima ustrezna jezikovna znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(f)

ki ima ustrezna jezikovna znanja in spretnosti.

| 2. | Določitev tehničnih meril |
| --- | --- |

2.

Določitev tehničnih meril

Pretvoriti rezultat analize tveganja v tehnična merila za vrednotenje vedenja in zmogljivosti gradbenih proizvodov glede izpolnjevanja veljavnih nacionalnih zahtev;

tehnične informacije, ki jih potrebujejo tisti, ki sodelujejo v procesu gradnje kot možni uporabniki gradbenih proizvodov (proizvajalci, načrtovalci, izvajalci in osebe, ki izvajajo vgradnjo).

| 3. | Določitev metod ocenjevanja |
| --- | --- |

3.

Določitev metod ocenjevanja

Oblikovati in potrditi ustrezne metode (preskuse ali izračune) za oceno zmogljivosti za bistvene značilnosti gradbenih proizvodov, ob upoštevanju trenutnega stanja.

| 4. | Določitev posebne kontrole tovarniške proizvodnje |
| --- | --- |

4.

Določitev posebne kontrole tovarniške proizvodnje

Razumeti in vrednotiti proizvodni proces posebnega proizvoda za določitev ustreznih ukrepov za zagotavljanje nespremenljivost proizvoda skozi zadevni proizvodni proces.

TAB ima osebje z ustreznim znanjem o odnosu med proizvodnimi procesi in značilnostmi proizvoda, povezanimi s kontrolo tovarniške proizvodnje

| 5. | Ocena proizvoda |
| --- | --- |

5.

Ocena proizvoda

Oceniti zmogljivost za bistvene značilnosti gradbenih proizvodov na podlagi usklajenih metod v primerjavi z usklajenimi merili.

Poleg zahtev, navedenih v točkah 1, 2 in 3, ima TAB dostop do potrebnih sredstev in opreme za oceno zmogljivosti za bistvene značilnosti gradbenih proizvodov znotraj področij proizvodov, za katere bo imenovan.

| 6. | Splošno upravljanje |
| --- | --- |

6.

Splošno upravljanje

Zagotavljanje skladnosti, zanesljivosti, objektivnosti in sledljivosti prek stalne uporabe ustreznih metod upravljanja.

TAB ima:

| (a) | dokazane izkušnje iz dobrega upravnega ravnanja; |
| --- | --- |

(a)

dokazane izkušnje iz dobrega upravnega ravnanja;

| (b) | politiko in podporne postopke za zagotavljanje zaupnosti občutljivih informacij znotraj TAB in vseh njegovih partnerjev; |
| --- | --- |

(b)

politiko in podporne postopke za zagotavljanje zaupnosti občutljivih informacij znotraj TAB in vseh njegovih partnerjev;

| (c) | sistem nadzora nad dokumenti za zagotavljanje registracije, sledljivosti, hranjenja in arhiviranja dokumentov; |
| --- | --- |

(c)

sistem nadzora nad dokumenti za zagotavljanje registracije, sledljivosti, hranjenja in arhiviranja dokumentov;

| (d) | mehanizem za notranjo revizijo in vodstveni pregled za zagotavljanje rednega spremljanja skladnosti z ustreznimi metodami upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

mehanizem za notranjo revizijo in vodstveni pregled za zagotavljanje rednega spremljanja skladnosti z ustreznimi metodami upravljanja;

| (e) | postopek za objektivno obravnavo ugovorov in pritožb. |
| --- | --- |

(e)

postopek za objektivno obravnavo ugovorov in pritožb.

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA VI

Ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti

1.   SISTEMI OCENJEVANJA IN PREVERJANJA NESPREMENLJIVOSTI ZMOGLJIVOSTI

| 1.1. | Sistem 1+: Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:






  (a) | Proizvajalec izvede:






  (i) | kontrolo tovarniške proizvodnje (KTP); |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Sistem 1+: Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:

(a)

Proizvajalec izvede:

(i)

kontrolo tovarniške proizvodnje (KTP);

| (ii) | nadaljnje preskušanje vzorcev, odvzetih v proizvodnem obratu skladno s predpisanim programom preskušanja; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljnje preskušanje vzorcev, odvzetih v proizvodnem obratu skladno s predpisanim programom preskušanja;

| (b) | Priglašeni organ izda izjavo o skladnosti proizvoda na podlagi:






  (i) | določitve tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (vključno z vzorčenjem), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(b)

Priglašeni organ izda izjavo o skladnosti proizvoda na podlagi:

(i)

določitve tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (vključno z vzorčenjem), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda;

| (ii) | začetnega pregleda proizvodnega obrata in KTP; |
| --- | --- |

(ii)

začetnega pregleda proizvodnega obrata in KTP;

| (iii) | stalnega nadzora, ocenjevanja in vrednotenja KTP; |
| --- | --- |

(iii)

stalnega nadzora, ocenjevanja in vrednotenja KTP;

| (iv) | kontrolnega preskušanja vzorcev, odvzetih v proizvodnem obratu. |
| --- | --- |

(iv)

kontrolnega preskušanja vzorcev, odvzetih v proizvodnem obratu.

| 1.2. | Sistem 1
  – Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:






  (a) | Proizvajalec izvede:






  (i) | kontrolo tovarniške proizvodnje; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

Sistem 1
  – Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:

(a)

Proizvajalec izvede:

(i)

kontrolo tovarniške proizvodnje;

| (ii) | nadaljnje preskušanje vzorcev, ki jih proizvajalec odvzame v proizvodnem obratu skladno s predpisanim programom preskušanja; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljnje preskušanje vzorcev, ki jih proizvajalec odvzame v proizvodnem obratu skladno s predpisanim programom preskušanja;

| (b) | Priglašeni organ izda izjavo o skladnosti proizvoda na podlagi:






  (i) | določitve tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (vključno z vzorčenjem), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(b)

Priglašeni organ izda izjavo o skladnosti proizvoda na podlagi:

(i)

določitve tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (vključno z vzorčenjem), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda;

| (ii) | začetnega pregleda proizvodnega obrata in KTP; |
| --- | --- |

(ii)

začetnega pregleda proizvodnega obrata in KTP;

| (iii) | stalnega nadzora, ocenjevanja in vrednotenja KTP. |
| --- | --- |

(iii)

stalnega nadzora, ocenjevanja in vrednotenja KTP.

| 1.3. | Sistem 2+: Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:






  (a) | Proizvajalec izvede:






  (i) | določitev tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (vključno z vzorčenjem), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Sistem 2+: Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:

(a)

Proizvajalec izvede:

(i)

določitev tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (vključno z vzorčenjem), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda;

| (ii) | kontrolo tovarniške proizvodnje; |
| --- | --- |

(ii)

kontrolo tovarniške proizvodnje;

| (iii) | preskušanje vzorcev, odvzetih v proizvodnem obratu skladno s predpisanim programom preskušanja; |
| --- | --- |

(iii)

preskušanje vzorcev, odvzetih v proizvodnem obratu skladno s predpisanim programom preskušanja;

| (b) | Priglašeni organ izda izjavo o skladnosti KTP na podlagi:






  (i) | začetnega pregleda proizvodnega obrata in KTP; |
| --- | --- | --- |

(b)

Priglašeni organ izda izjavo o skladnosti KTP na podlagi:

(i)

začetnega pregleda proizvodnega obrata in KTP;

| (ii) | stalnega nadzora, ocenjevanja in vrednotenja KTP. |
| --- | --- |

(ii)

stalnega nadzora, ocenjevanja in vrednotenja KTP.

| 1.4. | Sistem 3:
  Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:






  (a) | Proizvajalec izvede kontrolo tovarniške proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Sistem 3:
  Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:

(a)

Proizvajalec izvede kontrolo tovarniške proizvodnje;

| (b) | Priglašeni organ izvede določitev tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (na podlagi vzorčenja, ki ga izvede proizvajalec), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

Priglašeni organ izvede določitev tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja (na podlagi vzorčenja, ki ga izvede proizvajalec), tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda.

| 1.5. | Sistem 4:
  Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:






  (a) | Proizvajalec izvede:






  (i) | določitev tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja, tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

Sistem 4:
  Izjava proizvajalca o zmogljivosti za bistvene značilnosti proizvoda na podlagi naslednjih postavk:

(a)

Proizvajalec izvede:

(i)

določitev tipa proizvoda na podlagi tipskega preskušanja, tipskega izračuna, vrednosti iz preglednice ali opisne dokumentacije proizvoda;

| (ii) | kontrolo tovarniške proizvodnje; |
| --- | --- |

(ii)

kontrolo tovarniške proizvodnje;

| (b) | Priglašeni organ nima nalog. |
| --- | --- |

(b)

Priglašeni organ nima nalog.

2.   ORGANI, VKLJUČENI V OCENJEVANJE IN PREVERJANJE NESPREMENLJIVOSTI ZMOGLJIVOSTI

Kar zadeva delovanje priglašenih organov, vključenih v ocenjevanje in preverjanje nespremenljivosti zmogljivosti gradbenega proizvoda, je treba razlikovati med naslednjimi organi:

| (1) | certifikacijski organ: priglašeni organ, vladni ali nevladni, primerno usposobljen in pristojen za certificiranje v skladu z danimi pravili o postopku in vodenju; |
| --- | --- |

(1)

certifikacijski organ: priglašeni organ, vladni ali nevladni, primerno usposobljen in pristojen za certificiranje v skladu z danimi pravili o postopku in vodenju;

| (2) | organ, ki opravlja preglede: priglašeni organ z organizacijo, osebjem, usposobljenostjo in neoporečnostjo, da lahko skladno z določenimi merili opravlja naslednje naloge: ocenjevanje, priporočanje za odobritev in naknadna presoja proizvajalčevih postopkov kontrole kakovosti ter izbira in vrednotenje gradbenih proizvodov v obratu v skladu s posebnimi merili; |
| --- | --- |

(2)

organ, ki opravlja preglede: priglašeni organ z organizacijo, osebjem, usposobljenostjo in neoporečnostjo, da lahko skladno z določenimi merili opravlja naslednje naloge: ocenjevanje, priporočanje za odobritev in naknadna presoja proizvajalčevih postopkov kontrole kakovosti ter izbira in vrednotenje gradbenih proizvodov v obratu v skladu s posebnimi merili;

| (3) | preskuševalni laboratorij: priglašeni laboratorij, ki meri, preučuje, preskuša, umerja ali drugače določa značilnosti ali zmogljivosti materialov ali gradbenih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

preskuševalni laboratorij: priglašeni laboratorij, ki meri, preučuje, preskuša, umerja ali drugače določa značilnosti ali zmogljivosti materialov ali gradbenih proizvodov.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/483

---

Petek, 24. aprila 2009Čezmejna plačila v Skupnosti ***I

P6_TA(2009)0321

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Skupnosti (KOM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

2010/C 184 E/81

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0640),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0352/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 25. marca 2009, o odobritvi predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0053/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno posreduje Parlamentu, če namerava bistveno spremeniti predlog ali ga zamenjati z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno posreduje Parlamentu, če namerava bistveno spremeniti predlog ali ga zamenjati z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Petek, 24. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0194

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 924/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/484

---

Petek, 24. aprila 2009Dejavnost institucij za izdajo elektronskega denarja ***I

P6_TA(2009)0322

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja, spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES ter razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD))

2010/C 184 E/82

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0627),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 47(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0350/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 25. marca 2009, o odobritvi predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0056/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Petek, 24. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0190

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/110/ES.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/485

---

Petek, 24. aprila 2009Zdravstvena pravila za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi ***I

P6_TA(2009)0323

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (KOM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

2010/C 184 E/83

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0345),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 152(4)(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0220/2008),

ob upoštevanju zaveze, ki jo je predstavnik Sveta podal v pismu z dne 1. aprila 2009, da bo sprejet predlog, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju obsega pooblastil, ki bodo podeljena Komisiji s prihodnjo uredbo [o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi] („prihodnja uredba“),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0087/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | poziva Komisijo, naj pripravi osnutke svojega izvedbenega ukrepa za prihodnjo uredbo s potrebnim tehničnim strokovnim znanjem, ki je bilo jasno prisotno med razpravami in pred začetkom uporabe prihodnje uredbe, tako da bodo lahko bolj specifični predlogi Parlamenta o določenih tehničnih problemih upoštevani v osnutku ukrepa; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pripravi osnutke svojega izvedbenega ukrepa za prihodnjo uredbo s potrebnim tehničnim strokovnim znanjem, ki je bilo jasno prisotno med razpravami in pred začetkom uporabe prihodnje uredbe, tako da bodo lahko bolj specifični predlogi Parlamenta o določenih tehničnih problemih upoštevani v osnutku ukrepa;

| 4. | poziva Komisijo, naj predloži osnutek ukrepa Parlamentu z namenom izmenjave pogledov preden sproži regulativni postopek s pregledom, da bi se olajšalo izvajanje pravice Parlamenta do sodelovanja; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj predloži osnutek ukrepa Parlamentu z namenom izmenjave pogledov preden sproži regulativni postopek s pregledom, da bi se olajšalo izvajanje pravice Parlamenta do sodelovanja;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Petek, 24. aprila 2009P6_TC1-COD(2008)0110

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 24. aprila 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih)

(Ker je bil sprejet sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1069/2009.)

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/486

---

Petek, 24. aprila 2009Ustanovitev aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic *

P6_TA(2009)0324

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

2010/C 184 E/84

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0169),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0134/2009),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in stališča Parlamenta z dne 6. septembra 2001 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (2),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. novembra 2008 (3) o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 in svoje resolucije z istega dne o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (4),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 20. aprila 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic,

ob upoštevanju členov 51 in 134 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0268/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Člen 1 – točka 3

  Uredba (ES) št. 332/2002
  Člen 3a |
| Komisija in zadevne države članice sklenejo memorandum o soglasju, v katerem so podrobneje opredeljeni pogoji, ki jih je določil Svet. | Komisija in zadevne države članice sklenejo memorandum o soglasju, v katerem so podrobneje opredeljeni pogoji, ki jih je določil Svet.
  Komisija posreduje memorandum o soglasju Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Člen 1 – točka 4

  Uredba (ES) št. 332/2002
  Člen 5 |
| 1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za redno preverjanje v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, ali je ekonomska politika države članice, ki je prejemnica posojila Skupnosti, v skladu s programom za uravnoteženje plačilne bilance in drugimi pogoji, ki jih določi Svet v skladu s členom 3. V ta namen država članica Komisiji zagotovi vse potrebne informacije in neomejeno sodeluje z njo. Na podlagi ugotovitev takih preverjanj Komisija po prejemu mnenja Ekonomsko-finančnega odbora odloči o sprostitvi nadaljnjih obrokov. | 1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za redno preverjanje v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, ali je ekonomska politika države članice, ki je prejemnica posojila Skupnosti, v skladu s programom za uravnoteženje plačilne bilance in drugimi pogoji, ki jih določi Svet v skladu s členom 3
  in memorandumu o soglasju iz člena 3a
  . V ta namen država članica
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji zagotovi vse potrebne informacije in s slednjo neomejeno sodeluje. Na podlagi ugotovitev takih preverjanj Komisija po prejemu mnenja Ekonomsko-finančnega odbora odloči o sprostitvi nadaljnjih obrokov. |
| Svet odloči o prilagoditvah začetnih pogojev ekonomske politike. | 2.   Svet odloči o prilagoditvah začetnih pogojev ekonomske politike
  v skladu z najpomembnejšimi ekonomskimi cilji Skupnosti
  . |
| Sprememba 3 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Člen 1 – točka 6 a (novo)

  Uredba (ES) št. 332/2002
  Člen 10 |
| | (6a) | Člen 10 se nadomesti z naslednjim:




  „Člen 10




  Vsaki dve leti Svet na podlagi poročila Komisije , po posvetovanju z Evropskim parlamentom in po tem, ko Ekonomsko-finančni odbor poda mnenje, pregleda, ali ustanovljeni aranžma glede ureditve in zgornje meje načeloma še vedno zadovoljuje potrebe, zaradi katerih je bil ustanovljen.“ |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 332/2002

Člen 3a

Komisija in zadevne države članice sklenejo memorandum o soglasju, v katerem so podrobneje opredeljeni pogoji, ki jih je določil Svet.

Komisija in zadevne države članice sklenejo memorandum o soglasju, v katerem so podrobneje opredeljeni pogoji, ki jih je določil Svet.
  Komisija posreduje memorandum o soglasju Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 2

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 332/2002

Člen 5

1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za redno preverjanje v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, ali je ekonomska politika države članice, ki je prejemnica posojila Skupnosti, v skladu s programom za uravnoteženje plačilne bilance in drugimi pogoji, ki jih določi Svet v skladu s členom 3. V ta namen država članica Komisiji zagotovi vse potrebne informacije in neomejeno sodeluje z njo. Na podlagi ugotovitev takih preverjanj Komisija po prejemu mnenja Ekonomsko-finančnega odbora odloči o sprostitvi nadaljnjih obrokov.

1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za redno preverjanje v sodelovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, ali je ekonomska politika države članice, ki je prejemnica posojila Skupnosti, v skladu s programom za uravnoteženje plačilne bilance in drugimi pogoji, ki jih določi Svet v skladu s členom 3
  in memorandumu o soglasju iz člena 3a
  . V ta namen država članica
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji zagotovi vse potrebne informacije in s slednjo neomejeno sodeluje. Na podlagi ugotovitev takih preverjanj Komisija po prejemu mnenja Ekonomsko-finančnega odbora odloči o sprostitvi nadaljnjih obrokov.

Svet odloči o prilagoditvah začetnih pogojev ekonomske politike.

2.   Svet odloči o prilagoditvah začetnih pogojev ekonomske politike
  v skladu z najpomembnejšimi ekonomskimi cilji Skupnosti
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (ES) št. 332/2002

Člen 10

(6a)

Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Vsaki dve leti Svet na podlagi poročila Komisije , po posvetovanju z Evropskim parlamentom in po tem, ko Ekonomsko-finančni odbor poda mnenje, pregleda, ali ustanovljeni aranžma glede ureditve in zgornje meje načeloma še vedno zadovoljuje potrebe, zaradi katerih je bil ustanovljen.“

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

(2)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 312.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0560.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0562.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/488

---

Petek, 24. aprila 2009Obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti *

P6_TA(2009)0325

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (KOM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

2010/C 184 E/85

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0727),

ob upoštevanju člena 94 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0464/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0244/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 26 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 9 a (novo) |
| | (9a) | V skladu s sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve (ECOFIN) iz maja 1999 in novembra 2000 je bila prvotna možnost, in sicer da se izključi vse inovativne finančne produkte iz področja uporabe Direktive 2003/48/ES, utemeljena z izrecno izjavo, da je treba to vprašanje ob prvi reviziji te direktive ponovno preučiti in oblikovati opredelitev, ki bo zajemala vse vrednostne papirje, enakovredne dolžniškimterjatvam, da se tako zagotovi učinkovitost direktive v spremenljivem okolju in prepreči izkrivljeno delovanje trga. Zato je smiselno vključiti vse inovativne finančne produkte v področje uporabe direktive. V skladu s tem bi morala opredelitev plačila obresti obsegati vsak prihodek iz naslova vlaganja kapitala, pri katerem je donos vnaprej določen, vrednost donosa na podlagi transakcije pa je podobna kateremu koli dohodku od obresti. Da bi zagotovili skladno razlago te določbe v vseh državah članicah, bi bilo treba določbo dopolniti s seznamom zadevnih finančnih produktov. Komisija bi morala ta seznam sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji (1) podeljenih izvedbenih pooblastil. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 26

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 9 a (novo)

(9a)

V skladu s sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve (ECOFIN) iz maja 1999 in novembra 2000 je bila prvotna možnost, in sicer da se izključi vse inovativne finančne produkte iz področja uporabe Direktive 2003/48/ES, utemeljena z izrecno izjavo, da je treba to vprašanje ob prvi reviziji te direktive ponovno preučiti in oblikovati opredelitev, ki bo zajemala vse vrednostne papirje, enakovredne dolžniškimterjatvam, da se tako zagotovi učinkovitost direktive v spremenljivem okolju in prepreči izkrivljeno delovanje trga. Zato je smiselno vključiti vse inovativne finančne produkte v področje uporabe direktive. V skladu s tem bi morala opredelitev plačila obresti obsegati vsak prihodek iz naslova vlaganja kapitala, pri katerem je donos vnaprej določen, vrednost donosa na podlagi transakcije pa je podobna kateremu koli dohodku od obresti. Da bi zagotovili skladno razlago te določbe v vseh državah članicah, bi bilo treba določbo dopolniti s seznamom zadevnih finančnih produktov. Komisija bi morala ta seznam sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji (1) podeljenih izvedbenih pooblastil.

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Skupnost bi morala spodbujati k splošnemu davčnemu upravljanju v skladu s sklepi Sveta z dne 23. oktobra 2006, s katerimi se je povabilo Komisijo, naj preuči možnost pogajanj o posebnih sporazumih s HongKongom, Macaom in Singapurjem glede obdavčenja prihrankov, z namenom sklenitve mednarodnih sporazumov o uporabi ukrepov, enakovrednih ukrepom, ki jih uporabljajo države članice EU v skladu z Direktivo 2003/48/ES. |
| --- | --- |

(10a)

Skupnost bi morala spodbujati k splošnemu davčnemu upravljanju v skladu s sklepi Sveta z dne 23. oktobra 2006, s katerimi se je povabilo Komisijo, naj preuči možnost pogajanj o posebnih sporazumih s HongKongom, Macaom in Singapurjem glede obdavčenja prihrankov, z namenom sklenitve mednarodnih sporazumov o uporabi ukrepov, enakovrednih ukrepom, ki jih uporabljajo države članice EU v skladu z Direktivo 2003/48/ES.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | V sklepih Sveta z dne 21. januarja 2003 je bilo ugotovljeno, da Združene države Amerike uporabljajo ukrepe, ki so enakovrednim ukrepom v Direktivi 2003/48/ES. Kljub temu je smiselno, da se v Prilogo I Direktive 2003/48/ES vključi določene pravne oblike in ureditve ter s tem zagotovi učinkovito obdavčenje. |
| --- | --- |

(12a)

V sklepih Sveta z dne 21. januarja 2003 je bilo ugotovljeno, da Združene države Amerike uporabljajo ukrepe, ki so enakovrednim ukrepom v Direktivi 2003/48/ES. Kljub temu je smiselno, da se v Prilogo I Direktive 2003/48/ES vključi določene pravne oblike in ureditve ter s tem zagotovi učinkovito obdavčenje.

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Komisija bi morala pri pregledu izvajanja Direktive 2003/48/ES posebno pozornost nameniti določenim dohodkom iz kapitala, kot so dohodki od proizvodov življenjskega zavarovanja, rent, poslov zamenjave in nekaterih pokojnin, ki še niso zajeti v navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(13a)

Komisija bi morala pri pregledu izvajanja Direktive 2003/48/ES posebno pozornost nameniti določenim dohodkom iz kapitala, kot so dohodki od proizvodov življenjskega zavarovanja, rent, poslov zamenjave in nekaterih pokojnin, ki še niso zajeti v navedeni direktivi.

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka -1 (novo)

Direktiva 2003/48/ES

Uvodna izjava 8

| (-1) | Uvodna izjava 8 se nadomesti z naslednjim:










  „(8) | Ta direktiva ima dva namena, na eni strani zagotoviti učinkovito obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, plačanih v eni državi članici upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice, v skladu z zakonodajo slednje države članice, in na drugi strani zagotoviti minimalno stopnjo učinkovitega obdavčevanja prihrankov v obliki plačil obresti, ki se v državi članici plačajo upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice.“ |
| --- | --- | --- |

(-1)

Uvodna izjava 8 se nadomesti z naslednjim:

„(8)

Ta direktiva ima dva namena, na eni strani zagotoviti učinkovito obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, plačanih v eni državi članici upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice, v skladu z zakonodajo slednje države članice, in na drugi strani zagotoviti minimalno stopnjo učinkovitega obdavčevanja prihrankov v obliki plačil obresti, ki se v državi članici plačajo upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice.“

Sprememba 5

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka -1 a (novo)

Direktiva 2003/48/ES

Uvodna izjava 19

| (-1a) | Uvodna izjava 19 se nadomesti z naslednjim:










  „(19) | Države članice, ki izvajajo davčni odtegljaj, bi morale prenesti večji del prihodkov od omenjenega davčnega odtegljaja državi članici, katere rezident je upravičeni lastnik obresti. Del prihodkov, ki jih zadevne države članice lahko zadržijo, bi moral biti sorazmeren z upravnimi stroški, ki nastanejo z upravljanjem sistema delitve prihodkov, pri čemer je treba upoštevati stroške, ki bi nastali z izmenjavo informacij.“ |
| --- | --- | --- |

(-1a)

Uvodna izjava 19 se nadomesti z naslednjim:

„(19)

Države članice, ki izvajajo davčni odtegljaj, bi morale prenesti večji del prihodkov od omenjenega davčnega odtegljaja državi članici, katere rezident je upravičeni lastnik obresti. Del prihodkov, ki jih zadevne države članice lahko zadržijo, bi moral biti sorazmeren z upravnimi stroški, ki nastanejo z upravljanjem sistema delitve prihodkov, pri čemer je treba upoštevati stroške, ki bi nastali z izmenjavo informacij.“

Sprememba 6

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka -1 b (novo)

Direktiva 2003/48/ES

Uvodna izjava 24 a (novo)

| (-1b) | Doda se naslednja uvodna izjava:










  „(24a) | Dokler Hongkong, Singapur in druge države iz Priloge I ne izvajajo ukrepov, ki so enaki ali enakovredni ukrepom iz te direktive, lahko beg kapitala v te države in ozemlja ogrozi dosego ciljev te direktive. Zato mora Skupnost ustrezno ukrepati, da bi dosegla sprejem sporazumov s temi državami in ozemlji, v skladu s kateri naj bi izvajale ukrepe.“ |
| --- | --- | --- |

(-1b)

Doda se naslednja uvodna izjava:

„(24a)

Dokler Hongkong, Singapur in druge države iz Priloge I ne izvajajo ukrepov, ki so enaki ali enakovredni ukrepom iz te direktive, lahko beg kapitala v te države in ozemlja ogrozi dosego ciljev te direktive. Zato mora Skupnost ustrezno ukrepati, da bi dosegla sprejem sporazumov s temi državami in ozemlji, v skladu s kateri naj bi izvajale ukrepe.“

Sprememba 7

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka -1 c (novo)

Direktiva 2003/48/ES

Člen 1 – odstavek 1

| (-1c) | Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Cilja te direktive sta:








  — | zagotoviti učinkovito obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, plačanih v eni državi članici upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice, v skladu z zakonodajo slednje države članice; |
| --- | --- | --- |

(-1c)

Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Cilja te direktive sta:

—

zagotoviti učinkovito obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, plačanih v eni državi članici upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice, v skladu z zakonodajo slednje države članice;

| — | zagotoviti minimalno stopnjo učinkovitega obdavčevanja prihrankov v obliki plačil obresti, ki se v državi članici plačajo upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice.“ |
| --- | --- |

—

zagotoviti minimalno stopnjo učinkovitega obdavčevanja prihrankov v obliki plačil obresti, ki se v državi članici plačajo upravičenim lastnikom, ki so posamezniki in za davčne namene rezidenti druge države članice.“

Sprememba 8

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 1

Direktiva 2003/48/ES

Člen 1 – odstavek 2

2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, opravljajo vse naloge, potrebne za izvajanje te direktive, ne glede na kraj ustanovitve dolžnika iz dolžniške terjatve ali izdajatelja vrednostnega papirja, ki prinaša obresti.

2.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da
  nosilci gospodarskih dejavnosti in
  plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, opravljajo vse naloge, potrebne za izvajanje te direktive, ne glede na kraj ustanovitve dolžnika iz dolžniške terjatve ali izdajatelja vrednostnega papirja, ki prinaša obresti.

Sprememba 9

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2 – točka a – podtočka i

Direktiva 2003/48/ES

Člen 2 – odstavek 1 – uvodni del

V tej direktivi in brez poseganja v člen 4(2) ‚upravičeni lastnik‘ pomeni vsakega posameznika, ki prejme plačilo obresti, ali posameznika, za katerega se zagotovi plačilo obresti, razen če predloži dokazilo, da obresti ni prejel v lastno korist ali da niso bile zagotovljene v njegovo korist, kar pomeni, da:

V tej direktivi in brez poseganja v člen 4(2) „upravičeni lastnik“ pomeni vsakega posameznika, ki prejme
  ali naj bi prejel
  plačilo obresti, ali posameznika, za katerega se zagotovi
  ali bi moralo biti zagotovljeno
  plačilo obresti, razen če predloži dokazilo, da obresti ni prejel v lastno korist ali da niso bile zagotovljene v njegovo korist, kar pomeni, da:

Sprememba 10

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/48/ES

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| (b) | pri pogodbenih razmerjih, ki so bila sklenjena, ali pri transakcijah, ki so bile opravljene brez pogodbenega razmerja, na dan 1. januarja 2004 ali po njem, plačilni zastopnik ugotavlja identiteto upravičenega lastnika, ki jo sestavljajo njegovo ime, naslov, datum in kraj rojstva, ter če ima upravičeni lastnik naslov v državi članici ali drugače dokaže, da je rezident za davčne namene v državi članici s seznama v Prilogi II, davčno identifikacijsko številko ali ustrezno številko, ki mu jo je dodelila država članica, katere rezident je za davčne namene. |
| --- | --- |

(b)

pri pogodbenih razmerjih, ki so bila sklenjena, ali pri transakcijah, ki so bile opravljene brez pogodbenega razmerja, na dan 1. januarja 2004 ali po njem, plačilni zastopnik ugotavlja identiteto upravičenega lastnika, ki jo sestavljajo njegovo ime, naslov, datum in kraj rojstva, ter če ima upravičeni lastnik naslov v državi članici ali drugače dokaže, da je rezident za davčne namene v državi članici s seznama v Prilogi II, davčno identifikacijsko številko ali ustrezno številko, ki mu jo je dodelila država članica, katere rezident je za davčne namene.

| (b) | pri pogodbenih razmerjih, ki so bila sklenjena, ali pri transakcijah, ki so bile opravljene brez pogodbenega razmerja, na dan 1. januarja 2004 ali po njem, plačilni zastopnik ugotavlja identiteto upravičenega lastnika, ki jo sestavljajo njegovo ime, naslov, datum in kraj rojstva, ter če ima upravičeni lastnik naslov v državi članici ali drugače dokaže, da je rezident za davčne namene v državi članici s seznama v Prilogi II, davčno identifikacijsko številko ali ustrezno številko, ki mu jo je dodelila država članica, katere rezident je za davčne namene
  , če se ta številka ali njen ustreznik nahaja v dokumentaciji, predloženi za identifikacijo. |
| --- | --- |

(b)

pri pogodbenih razmerjih, ki so bila sklenjena, ali pri transakcijah, ki so bile opravljene brez pogodbenega razmerja, na dan 1. januarja 2004 ali po njem, plačilni zastopnik ugotavlja identiteto upravičenega lastnika, ki jo sestavljajo njegovo ime, naslov, datum in kraj rojstva, ter če ima upravičeni lastnik naslov v državi članici ali drugače dokaže, da je rezident za davčne namene v državi članici s seznama v Prilogi II, davčno identifikacijsko številko ali ustrezno številko, ki mu jo je dodelila država članica, katere rezident je za davčne namene
  , če se ta številka ali njen ustreznik nahaja v dokumentaciji, predloženi za identifikacijo.

Sprememba 11

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/48/ES

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 2

Podatki iz točke (b) prvega pododstavka se ugotavljajo na podlagi potnega lista ali uradne osebne izkaznice ali drugega uradnega dokumenta, navedenega v Prilogi II, ki ga predloži upravičeni lastnik. Podatki, ki jih ni v potnem listu ali na uradni osebni izkaznici ali v uradnem dokumentu, se ugotavljajo na podlagi katerega koli drugega dokazila o identiteti, ki ga predloži upravičeni lastnik in izda organ države, v kateri ima naslov ali za katero drugače dokaže, da je njen rezident za davčne namene.

Podatki iz točke (b) prvega pododstavka se ugotavljajo na podlagi potnega lista ali uradne osebne izkaznice ali drugega uradnega dokumenta, navedenega v Prilogi II, ki ga predloži upravičeni lastnik. Podatki, ki jih ni v potnem listu ali na uradni osebni izkaznici ali v
  katerem koli drugem
  uradnem dokumentu, se ugotavljajo na podlagi katerega koli drugega dokazila o identiteti, ki ga predloži upravičeni lastnik in izda organ države, v kateri ima naslov ali za katero drugače dokaže, da je njen rezident za davčne namene.

Sprememba 12

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/48/ES

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

V prvem pododstavku se za sedež dejanske uprave pravne organizacije šteje država, v kateri ima stalni naslov oseba, ki je primarna nosilka pravnega naslova in primarno upravlja premoženje
  in
  dohodek organizacije.

V prvem pododstavku se za sedež dejanske uprave pravne organizacije šteje država, v kateri ima stalni naslov oseba, ki je primarna nosilka pravnega naslova in primarno upravlja premoženje
  ali
  dohodek organizacije.

Sprememba 13

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/48/ES

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 7

Nosilec gospodarske dejavnosti, ki plača ali zagotovi plačilo obresti pravnemu subjektu ali organizaciji s seznama v Prilogi III, sporoči naziv in sedež dejanske uprave pravnega subjekta ali v primeru pravne organizacije naziv in stalni naslov osebe, ki je primarna nosilka pravnega naslova in primarno upravlja premoženje
  in
  dohodek pravne organizacije, ter skupni znesek obresti, plačanih ali zagotovljenih pravnemu subjektu ali organizaciji, pristojnemu organu države članice, v kateri je ustanovljen. Če je sedež dejanske uprave pravnega subjekta ali organizacije v drugi državi članici, pristojni organ pošlje te informacije pristojnemu organu te druge države članice.

Nosilec gospodarske dejavnosti, ki plača ali zagotovi plačilo obresti pravnemu subjektu ali organizaciji s seznama v Prilogi III, sporoči naziv in sedež dejanske uprave pravnega subjekta ali v primeru pravne organizacije naziv in stalni naslov osebe, ki je primarna nosilka pravnega naslova in primarno upravlja premoženje
  ali
  dohodek pravne organizacije, ter skupni znesek obresti, plačanih ali zagotovljenih pravnemu subjektu ali organizaciji, pristojnemu organu države članice, v kateri je ustanovljen. Če je sedež dejanske uprave pravnega subjekta ali organizacije v drugi državi članici, pristojni organ pošlje te informacije pristojnemu organu te druge države članice.

Sprememba 14

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2003/48/ES

Člen 4 – odstavek 3

„3.
     
  Pravni subjekti in organizacije iz odstavka 2, katerih sredstev ali dohodka v trenutku prejema plačila obresti ni mogoče pripisati nobenemu upravičenemu lastniku, imajo možnost, da se za namene te direktive obravnavajo kot kolektivni naložbeni podjem ali drug kolektivni naložbeni sklad ali shema iz odstavka 2(a).

To možnost lahko pravni subjekt ali organizacija izkoristi tako, da ji država članica, v kateri ima sedež dejanske uprave, izda potrdilo. Pravni subjekt ali organizacija potrdilo predloži nosilcu gospodarske dejavnosti, ki je plačal ali zagotovil plačilo obresti.

Države članice določijo podrobna pravila glede te možnosti za pravne subjekte in organizacije, ki imajo sedež dejanske uprave na njihovem ozemlju, in zagotovijo, da pravni subjekt ali organizacija, ki je izkoristila to možnost, deluje kot plačilni zastopnik na podlagi odstavka 1 do skupnega zneska prejetih plačil obresti vsakič, ko se lahko upravičenemu lastniku takoj pripišejo njegova sredstva ali dohodek.“

črtano

črtano

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek - 1 (novo)

-1.
     
  Brez poseganja v določbe v naslednjih odstavkih tega člena je splošno načelo v tej direktivi, da plačilo obresti pomeni vsak prihodek iz naslova vložka kapitala, če je donos vnaprej določen in je vrednost donosa na podlagi transakcije podobna kateremu koli dohodku od obresti. Da bi zagotovili skladno razlago te določbe v vseh državah članicah, je treba določbo dopolniti s seznamom zadevnih finančnih produktov. Komisija sprejme ta seznam do ... [datum je opredeljen v členu 2(1) Direktive Sveta 2009/.../ES o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti] v skladu z regulativnim postopkom iz člena 18b(2) te direktive.

-1.

Brez poseganja v določbe v naslednjih odstavkih tega člena je splošno načelo v tej direktivi, da plačilo obresti pomeni vsak prihodek iz naslova vložka kapitala, če je donos vnaprej določen in je vrednost donosa na podlagi transakcije podobna kateremu koli dohodku od obresti. Da bi zagotovili skladno razlago te določbe v vseh državah članicah, je treba določbo dopolniti s seznamom zadevnih finančnih produktov. Komisija sprejme ta seznam do ... [datum je opredeljen v členu 2(1) Direktive Sveta 2009/.../ES o spremembi Direktive 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti] v skladu z regulativnim postopkom iz člena 18b(2) te direktive.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka c – podtočka ii

| (ii) | pravni subjekti ali organizacije, ki so izkoristile možnost iz člena 4(3); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

pravni subjekti ali organizacije, ki so izkoristile možnost iz člena 4(3);

pravni subjekti ali organizacije, ki so izkoristile možnost iz člena 4(3);

črtano

črtano

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka d – podtočka ii

| (ii) | pravni subjekti ali organizacije, ki so izkoristile možnost iz člena 4(3); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

pravni subjekti ali organizacije, ki so izkoristile možnost iz člena 4(3);

pravni subjekti ali organizacije, ki so izkoristile možnost iz člena 4(3);

črtano

črtano

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka (e)

| (e) | prejemki iz pogodb življenjskega zavarovanja, ki zagotavljajo kritje biometričnih tveganj, ki med veljavnostjo pogodbe znaša povprečno manj kot
  5 %
  zavarovanega kapitala in je njihova učinkovitost v celoti vezana na vrste obresti ali
  dohodka
  iz točk (a), (aa), (b), (c) in (d); za ta namen se vsaka razlika med zneski, izplačanimi na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, in vsoto vseh plačil zavarovalnici na podlagi iste pogodbe o življenjskem zavarovanju šteje za prejemke iz pogodb življenjskega zavarovanja. |
| --- | --- |

(e)

prejemki iz pogodb življenjskega zavarovanja, ki zagotavljajo kritje biometričnih tveganj, ki med veljavnostjo pogodbe znaša povprečno manj kot
  5 %
  zavarovanega kapitala in je njihova učinkovitost v celoti vezana na vrste obresti ali
  dohodka
  iz točk (a), (aa), (b), (c) in (d); za ta namen se vsaka razlika med zneski, izplačanimi na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, in vsoto vseh plačil zavarovalnici na podlagi iste pogodbe o življenjskem zavarovanju šteje za prejemke iz pogodb življenjskega zavarovanja.

5 %

dohodka

| (e) | v primeru pogodb o zavarovanju:










  (i) | razlika med zavarovalnino in zneskom plačanih prispevkov v primeru odkupa pogodbe pri na kapital vezanih pokojninskih zavarovanjih, če se ne izvede dosmrtno plačilo pokojnine; |
| --- | --- | --- |

(e)

v primeru pogodb o zavarovanju:

v primeru pogodb o zavarovanju:

(i)

(i)

razlika med zavarovalnino in zneskom plačanih prispevkov v primeru odkupa pogodbe pri na kapital vezanih pokojninskih zavarovanjih, če se ne izvede dosmrtno plačilo pokojnine;

razlika med zavarovalnino in zneskom plačanih prispevkov v primeru odkupa pogodbe pri na kapital vezanih pokojninskih zavarovanjih, če se ne izvede dosmrtno plačilo pokojnine;

| (ii) | prejemki iz pogodb življenjskega zavarovanja, ki zagotavljajo kritje biometričnih tveganj, ki med veljavnostjo pogodbe znaša povprečno manj kot
  10 % prvotnega
  zavarovanega kapitala in je njihova učinkovitost vezana na vrste obresti ali
  je njihova učinkovitost izražena v enotah ali neposredno vezana na njih in je več kot 40 % temeljnih sredstev vloženih v dohodek
  iz točk (a), (aa), (b), (c) in (d);

  Kadar plačilni zastopnik za pogodbo o zavarovanju, vezano na enoto, nima informacij o odstotku temeljnih sredstev, ki so bila naložena v dolžniške terjatve ali ustrezne vrednostne papirje, se šteje, da ta odstotek presega 40 %.

  Za ta namen se vsaka razlika med zneski, izplačanimi na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, in vsoto vseh plačil zavarovalnici na podlagi iste pogodbe o življenjskem zavarovanju šteje za prejemke iz pogodb življenjskega zavarovanja.

  Kadar podpisnik pogodbe, zavarovanec in upravičenec niso identični, se šteje, da je kritje biometričnih tveganj nižje od 10 %. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

prejemki iz pogodb življenjskega zavarovanja, ki zagotavljajo kritje biometričnih tveganj, ki med veljavnostjo pogodbe znaša povprečno manj kot
  10 % prvotnega
  zavarovanega kapitala in je njihova učinkovitost vezana na vrste obresti ali
  je njihova učinkovitost izražena v enotah ali neposredno vezana na njih in je več kot 40 % temeljnih sredstev vloženih v dohodek
  iz točk (a), (aa), (b), (c) in (d);

10 % prvotnega

je njihova učinkovitost izražena v enotah ali neposredno vezana na njih in je več kot 40 % temeljnih sredstev vloženih v dohodek

Kadar plačilni zastopnik za pogodbo o zavarovanju, vezano na enoto, nima informacij o odstotku temeljnih sredstev, ki so bila naložena v dolžniške terjatve ali ustrezne vrednostne papirje, se šteje, da ta odstotek presega 40 %.

Za ta namen se vsaka razlika med zneski, izplačanimi na podlagi pogodbe o življenjskem zavarovanju, in vsoto vseh plačil zavarovalnici na podlagi iste pogodbe o življenjskem zavarovanju šteje za prejemke iz pogodb življenjskega zavarovanja.

Kadar podpisnik pogodbe, zavarovanec in upravičenec niso identični, se šteje, da je kritje biometričnih tveganj nižje od 10 %.

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| (ea) | dohodek iz strukturiranih produktov. Strukturirani produkti so dolžniški vrednosti papirji, za katere je višina obveznosti povračila odvisna od razvoja dogovorjene vsakovrstne osnovne vrednosti. Kot dohodek se šteje tudi razlika med plačilom za pridobitev in prejemki od prodaje, odkupa ali povračila strukturiranega produkta; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

dohodek iz strukturiranih produktov. Strukturirani produkti so dolžniški vrednosti papirji, za katere je višina obveznosti povračila odvisna od razvoja dogovorjene vsakovrstne osnovne vrednosti. Kot dohodek se šteje tudi razlika med plačilom za pridobitev in prejemki od prodaje, odkupa ali povračila strukturiranega produkta;

dohodek iz strukturiranih produktov. Strukturirani produkti so dolžniški vrednosti papirji, za katere je višina obveznosti povračila odvisna od razvoja dogovorjene vsakovrstne osnovne vrednosti. Kot dohodek se šteje tudi razlika med plačilom za pridobitev in prejemki od prodaje, odkupa ali povračila strukturiranega produkta;

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 1 – točka e b (novo)

| (eb) | dividende, ki jih za upravičenega lastnika prejme kreditna ali finančna institucija. |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

dividende, ki jih za upravičenega lastnika prejme kreditna ali finančna institucija.

dividende, ki jih za upravičenega lastnika prejme kreditna ali finančna institucija.

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 9

9.   Dohodek iz odstavka 1(aa) se za plačilo obresti šteje samo v obsegu, v katerem so bili vrednostni papirji, iz katerih izvira, prvič izdani
  1. decembra 2008 ali pozneje
  .

1. decembra 2008 ali pozneje

9.   Dohodek iz odstavka 1(aa) se za plačilo obresti šteje samo v obsegu, v katerem so bili vrednostni papirji, iz katerih izvira, prvič izdani
  šest mesecev od datuma objave te direktive ali pozneje
  .

šest mesecev od datuma objave te direktive ali pozneje

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2003/48/ES

Člen 6 – odstavek 10

10.   Prejemki iz pogodb o življenjskem zavarovanju se za plačilo obresti na podlagi odstavka 1(e) štejejo samo v obsegu, v katerem so bile pogodbe o življenjskem zavarovanju, iz katerih izvirajo, prvič sklenjene
  1. decembra 2008 ali pozneje
  .

1. decembra 2008 ali pozneje

10.   Prejemki iz pogodb o življenjskem zavarovanju se za plačilo obresti na podlagi odstavka 1(e) štejejo samo v obsegu, v katerem so bile pogodbe o življenjskem zavarovanju, iz katerih izvirajo, prvič sklenjene
  šest mesecev od datuma objave te direktive ali pozneje.

šest mesecev od datuma objave te direktive ali pozneje.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Direktiva 2003/48/ES

Člen 10 – odstavek 2

| (5a) | Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:




  „Prehodno
  obdobje se konča

  najpozneje 1. julija 2014 ali ob koncu

  prvega polnega proračunskega leta po kasnejšem izmed

  naslednjih

  datumov,


  če je to pred 1. julijem 2014:








  — | datum začetka veljavnosti

  zadnjega

  sporazuma med Evropsko skupnostjo na podlagi soglasne odločitve Sveta in Švicarsko konfederacijo, Kneževino Lihtenštajn, Republiko San Marino, Kneževino Monako in Kneževino Andoro, ki določa izmenjavo podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi podatkov v davčnih zadevah z dne 18. aprila 2002 (v nadaljnjem besedilu:

  ‚Vzorčni
  sporazum OECD‘), v zvezis plačili obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na zadevnih ozemljih, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva, skupaj s hkratno uvedbo davčnega odtegljaja od takšnih plačil po določenih stopnjah za ustrezna obdobja iz člena 11(1) v teh državah, |
| --- | --- | --- |

(5a)

(5a)

Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

Člen 10(2) se nadomesti z naslednjim:

„Prehodno
  obdobje se konča

  najpozneje 1. julija 2014 ali ob koncu

  prvega polnega proračunskega leta po kasnejšem izmed

  naslednjih

  datumov,


  če je to pred 1. julijem 2014:

„

obdobje se konča

najpozneje 1. julija 2014 ali ob koncu

prvega polnega proračunskega leta po kasnejšem izmed

naslednjih

datumov,

če je to pred 1. julijem 2014:

—

datum začetka veljavnosti

  zadnjega

  sporazuma med Evropsko skupnostjo na podlagi soglasne odločitve Sveta in Švicarsko konfederacijo, Kneževino Lihtenštajn, Republiko San Marino, Kneževino Monako in Kneževino Andoro, ki določa izmenjavo podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi podatkov v davčnih zadevah z dne 18. aprila 2002 (v nadaljnjem besedilu:

  ‚Vzorčni
  sporazum OECD‘), v zvezis plačili obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na zadevnih ozemljih, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva, skupaj s hkratno uvedbo davčnega odtegljaja od takšnih plačil po določenih stopnjah za ustrezna obdobja iz člena 11(1) v teh državah,

datum začetka veljavnosti

zadnjega

sporazuma med Evropsko skupnostjo na podlagi soglasne odločitve Sveta in Švicarsko konfederacijo, Kneževino Lihtenštajn, Republiko San Marino, Kneževino Monako in Kneževino Andoro, ki določa izmenjavo podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD o izmenjavi podatkov v davčnih zadevah z dne 18. aprila 2002 (v nadaljnjem besedilu:

‚

sporazum OECD‘

| — | datum, na katerega Svet soglasno sklene, da so Združene države Amerike zavezane k izmenjavi podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD, o plačilih obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva. |
| --- | --- |

—

datum, na katerega Svet soglasno sklene, da so Združene države Amerike zavezane k izmenjavi podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD, o plačilih obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva.

datum, na katerega Svet soglasno sklene, da so Združene države Amerike zavezane k izmenjavi podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD, o plačilih obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva.

| — | datum, na katerega Svet soglasno sklene, da so Hongkong, Singapur in druge države in ozemlja iz Priloge I zavezane k izmenjavi podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD, o plačilih obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva.“ |
| --- | --- |

—

datum, na katerega Svet soglasno sklene, da so Hongkong, Singapur in druge države in ozemlja iz Priloge I zavezane k izmenjavi podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD, o plačilih obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva.“

datum, na katerega Svet soglasno sklene, da so Hongkong, Singapur in druge države in ozemlja iz Priloge I zavezane k izmenjavi podatkov na zahtevo, kot je opredeljena v Vzorčnem sporazumu OECD, o plačilih obresti, kot so opredeljene v tej direktivi, ki jih plačilni zastopniki, ustanovljeni na njihovem ozemlju, izvršijo upravičenim lastnikom, ki so rezidenti na ozemlju, na katerega se nanaša direktiva

“

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Direktiva 2003/48/ES

Člen 12 – odstavka 1 in 2

| (6a) | Člen 12(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     Države članice, ki pobirajo davčni odtegljaj v skladu s členom 11(1), obdržijo 10 % prihodkov in ostalih 90 % prihodkov prenesejo državi članici, katere rezident je upravičeni lastnik obresti.


  2.   Države članice, ki pobirajo davčni odtegljaj v skladu s členom 11(5), obdržijo 10% prihodkov in ostalih 90% prenesejo ostalim državam članicam, sorazmerno s prenosi, izvedenimi v skladu z odstavkom 1 tega člena.“ |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

Člen 12(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:

Člen 12(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     Države članice, ki pobirajo davčni odtegljaj v skladu s členom 11(1), obdržijo 10 % prihodkov in ostalih 90 % prihodkov prenesejo državi članici, katere rezident je upravičeni lastnik obresti.

„1.

Države članice, ki pobirajo davčni odtegljaj v skladu s členom 11(1), obdržijo 10 %

90 %

2.   Države članice, ki pobirajo davčni odtegljaj v skladu s členom 11(5), obdržijo 10% prihodkov in ostalih 90% prenesejo ostalim državam članicam, sorazmerno s prenosi, izvedenimi v skladu z odstavkom 1 tega člena.“

2.

Države članice, ki pobirajo davčni odtegljaj v skladu s členom 11(5), obdržijo 10%

90%

“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 10

Člen 1 – točka 10

Direktiva 2003/48/ES

Člen 18

| (10) | Prvi stavek
  člena 18 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Komisija o izvajanju te direktive na podlagi statističnih podatkov iz Priloge V, ki jih države članice pošljejo Komisiji, poroča Svetu vsaka tri leta.“ |
| --- | --- |

(10)

Prvi stavek
  člena 18 se nadomesti z naslednjim besedilom:

Prvi stavek

„Komisija o izvajanju te direktive na podlagi statističnih podatkov iz Priloge V, ki jih države članice pošljejo Komisiji, poroča Svetu vsaka tri leta.“

| (10) | Člen 18 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 18


  Pregled



  1.
     
  Komisija do 31. decembra 2010 predloži primerjalno študijo med sistemom izmenjave informacij in sistemom davčnega odtegljaja, pri čemer analizira prednosti in slabosti obeh sistemov, z namenom ovrednotenja učinkovitega preprečevanja davčnih goljufij in utaj. Primerjalna študija bi morala zlasti upoštevati vidike preglednosti, spoštovanje davčne suverenosti držav članic, davčno pravičnost in upravno obremenitev, ki je povezana s katerim koli od obeh sistemov.




  2.
     Komisija o izvajanju te direktive na podlagi statističnih podatkov iz Priloge V, ki jih države članice pošljejo Komisiji, poroča Svetu
  in Evropskemu parlamentu
  vsaka tri leta.
  Komisija na podlagi poročil in študije iz odstavka 1 in zlasti v zvezi s koncem prehodnega obdobja iz člena 10(2) po potrebi predlaga Svetu spremembe direktive, ki se izkažejo kot potrebne za zagotovitev učinkovitega obdavčevanja dohodka od prihrankov ter za odpravo nezaželenega izkrivljanja konkurence.




  3.
     
  Komisija v zvezi s študijo in poročili iz odstavkov 1 in 2 obravnava predvsem možnost razširitve področja uporabe te direktive na vse vire dohodkov, vključno z dividendami in kapitalskim dobičkom, ter na izplačila vsem pravnim osebam.“ |
| --- | --- |

(10)

Člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

„Člen 18

Pregled

Pregled

1.
     
  Komisija do 31. decembra 2010 predloži primerjalno študijo med sistemom izmenjave informacij in sistemom davčnega odtegljaja, pri čemer analizira prednosti in slabosti obeh sistemov, z namenom ovrednotenja učinkovitega preprečevanja davčnih goljufij in utaj. Primerjalna študija bi morala zlasti upoštevati vidike preglednosti, spoštovanje davčne suverenosti držav članic, davčno pravičnost in upravno obremenitev, ki je povezana s katerim koli od obeh sistemov.

1.

Komisija do 31. decembra 2010 predloži primerjalno študijo med sistemom izmenjave informacij in sistemom davčnega odtegljaja, pri čemer analizira prednosti in slabosti obeh sistemov, z namenom ovrednotenja učinkovitega preprečevanja davčnih goljufij in utaj. Primerjalna študija bi morala zlasti upoštevati vidike preglednosti, spoštovanje davčne suverenosti držav članic, davčno pravičnost in upravno obremenitev, ki je povezana s katerim koli od obeh sistemov.

2.
     Komisija o izvajanju te direktive na podlagi statističnih podatkov iz Priloge V, ki jih države članice pošljejo Komisiji, poroča Svetu
  in Evropskemu parlamentu
  vsaka tri leta.
  Komisija na podlagi poročil in študije iz odstavka 1 in zlasti v zvezi s koncem prehodnega obdobja iz člena 10(2) po potrebi predlaga Svetu spremembe direktive, ki se izkažejo kot potrebne za zagotovitev učinkovitega obdavčevanja dohodka od prihrankov ter za odpravo nezaželenega izkrivljanja konkurence.

2.

in Evropskemu parlamentu

Komisija na podlagi poročil in študije iz odstavka 1 in zlasti v zvezi s koncem prehodnega obdobja iz člena 10(2) po potrebi predlaga Svetu spremembe direktive, ki se izkažejo kot potrebne za zagotovitev učinkovitega obdavčevanja dohodka od prihrankov ter za odpravo nezaželenega izkrivljanja konkurence.

3.
     
  Komisija v zvezi s študijo in poročili iz odstavkov 1 in 2 obravnava predvsem možnost razširitve področja uporabe te direktive na vse vire dohodkov, vključno z dividendami in kapitalskim dobičkom, ter na izplačila vsem pravnim osebam.“

3.

Komisija v zvezi s študijo in poročili iz odstavkov 1 in 2 obravnava predvsem možnost razširitve področja uporabe te direktive na vse vire dohodkov, vključno z dividendami in kapitalskim dobičkom, ter na izplačila vsem pravnim osebam.“

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 11

Člen 1 – točka 11

Direktiva 2003/48/ES

Člen 18 b – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Komisija s pomočjo odbora vsaki dve leti, od 1. januarja 2010 dalje, oceni postopke, dokumente in skupne oblike in obrazce iz člena 18a ter sprejme ukrepe za njihovo izboljšanje v skladu z regulativnim postopkom iz člena 18b(2).

3a.

Komisija s pomočjo odbora vsaki dve leti, od 1. januarja 2010 dalje, oceni postopke, dokumente in skupne oblike in obrazce iz člena 18a ter sprejme ukrepe za njihovo izboljšanje v skladu z regulativnim postopkom iz člena 18b(2).

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Priloga – točka 2

Priloga – točka 2

Direktiva 2003/48/ES

Priloga I

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA I

Seznam pravnih oblik subjektov in organizacij, za katere se uporablja člen 2(3) zaradi prisotnosti njihovega sedeža dejanske uprave na ozemlju določenih držav ali jurisdikcij

| 1. | Pravni subjekti in organizacije, katerih sedež dejanske uprave je v državi ali jurisdikciji zunaj ozemlja uporabe Direktive, kot je opredeljeno v členu 7, in se razlikuje od tistih iz člena 17(2):










  Antigva in Barbuda | Mednarodna družba |
| --- | --- | --- |
| Bahami | Sklad




  Fundacija




  Mednarodna družba |
| Bahrajn | Finančni sklad |
| Barbados | Sklad |
| Belize | Sklad




  Mednarodna družba |
| Bermudi | Sklad |
| Brunej | Sklad




  Mednarodna družba




  Mednarodni sklad




  Mednarodna komanditna družba |
| Cookovi otoki | Sklad




  Mednarodni sklad




  Mednarodna družba




  Mednarodno partnerstvo |
| Kostarika | Sklad |
| Džibuti | Izvzeto podjetje




  (tuji) sklad |
| Dominika | Sklad




  Mednarodna družba |
| Fidži | Sklad |
| Francoska Polinezija | Société (družba)




  Société de personnes (osebna družba)




  Société en participation (mešana družba)




  (tuji) sklad |
| Guam | Družba




  Samostojno podjetništvo




  Osebna družba




  (tuji) sklad |
| Gvatemala | Sklad




  Fundación (fundacija) |
| Hongkong | Sklad |
| Kiribati | Sklad |
| Labuan (Malezija) | Offshore družba




  Malezijska offshore banka




  Offshore komanditna družba




  Offshore sklad |
| Libanon | Podjetja, ki imajo koristi od sistema offshore družb |
| Macao | Sklad




  Fundação (fundacija) |
| Maldivi | Vse družbe, osebna družba in tuji sklad |
| Severni Marijanski otoki | Podjetje s podružnicami v tujini




  Offshore bančna korporacija




  (tuji) sklad |
| Marshallovi otoki | Sklad |
| Mauritius | Sklad




  Globalna družba kategorije 1 in 2 |
| Mikronezija | Družba




  Osebna družba




  (tuji) sklad |
| Nauru | Skladi/skrbniška družba




  Družba




  Osebna družba




  Samostojno podjetništvo




  Tuja oporoka




  Tuja nepremičnina




  Druge oblike poslov, o katerih se pogaja z vlado |
| Nova Kaledonija | Société (družba)




  Société civile (civilno podjetje)




  Société de personnes (osebna družba)




  Mešana družba




  Zapuščina pokojne osebe




  (tuji) sklad |
| Niue | Sklad




  Mednarodna družba |
| Panama | Fideicomiso (sklad)




  Fundación de interés privado (fundacija) |
| Palav | Družba




  Osebna družba




  Samostojno podjetništvo




  Predstavništvo




  Kreditna zadruga (finančna zadruga)




  Zadruga




  (tuji) sklad |
| Filipini | Sklad |
| Portoriko | Nepremičnine




  Sklad




  Mednarodni bančni subjekt |
| Sveti Krištof in Nevis | Sklad




  Fundacija




  Izvzeto podjetje |
| Sveta Lucija | Sklad |
| Sveti Vincenc in Grenadini | Sklad |
| Samoa | Sklad




  Mednarodni sklad




  Mednarodna družba




  Offshore banka




  Offshore zavarovalnica




  Mednarodno partnerstvo




  Komanditna družba |
| Sejšeli | Sklad




  Mednarodna družba |
| Singapur | Sklad |
| Salomonovi otoki | Družba




  Osebna družba




  Sklad |
| Južna Afrika | Sklad |
| Tonga | Sklad |
| Tuvalu | Sklad




  Podporni sklad |
| Združeni arabski emirati | Sklad |
| Deviški otoki Združenih držav | Sklad




  Izvzeto podjetje |
| Urugvaj | Sklad |
| Vanuatu | Sklad




  Izvzeto podjetje




  Mednarodna družba |

1.

Pravni subjekti in organizacije, katerih sedež dejanske uprave je v državi ali jurisdikciji zunaj ozemlja uporabe Direktive, kot je opredeljeno v členu 7, in se razlikuje od tistih iz člena 17(2):

Antigva in Barbuda

Mednarodna družba

Bahami

Sklad

Fundacija

Mednarodna družba

Bahrajn

Finančni sklad

Barbados

Sklad

Belize

Sklad

Mednarodna družba

Bermudi

Sklad

Brunej

Sklad

Mednarodna družba

Mednarodni sklad

Mednarodna komanditna družba

Cookovi otoki

Sklad

Mednarodni sklad

Mednarodna družba

Mednarodno partnerstvo

Kostarika

Sklad

Džibuti

Izvzeto podjetje

(tuji) sklad

Dominika

Sklad

Mednarodna družba

Fidži

Sklad

Francoska Polinezija

Société (družba)

Société de personnes (osebna družba)

Société en participation (mešana družba)

(tuji) sklad

Guam

Družba

Samostojno podjetništvo

Osebna družba

(tuji) sklad

Gvatemala

Sklad

Fundación (fundacija)

Hongkong

Sklad

Kiribati

Sklad

Labuan (Malezija)

Offshore družba

Malezijska offshore banka

Offshore komanditna družba

Offshore sklad

Libanon

Podjetja, ki imajo koristi od sistema offshore družb

Macao

Sklad

Fundação (fundacija)

Maldivi

Vse družbe, osebna družba in tuji sklad

Severni Marijanski otoki

Podjetje s podružnicami v tujini

Offshore bančna korporacija

(tuji) sklad

Marshallovi otoki

Sklad

Mauritius

Sklad

Globalna družba kategorije 1 in 2

Mikronezija

Družba

Osebna družba

(tuji) sklad

Nauru

Skladi/skrbniška družba

Družba

Osebna družba

Samostojno podjetništvo

Tuja oporoka

Tuja nepremičnina

Druge oblike poslov, o katerih se pogaja z vlado

Nova Kaledonija

Société (družba)

Société civile (civilno podjetje)

Société de personnes (osebna družba)

Mešana družba

Zapuščina pokojne osebe

(tuji) sklad

Niue

Sklad

Mednarodna družba

Panama

Fideicomiso (sklad)

Fundación de interés privado (fundacija)

Palav

Družba

Osebna družba

Samostojno podjetništvo

Predstavništvo

Kreditna zadruga (finančna zadruga)

Zadruga

(tuji) sklad

Filipini

Sklad

Portoriko

Nepremičnine

Sklad

Mednarodni bančni subjekt

Sveti Krištof in Nevis

Sklad

Fundacija

Izvzeto podjetje

Sveta Lucija

Sklad

Sveti Vincenc in Grenadini

Sklad

Samoa

Sklad

Mednarodni sklad

Mednarodna družba

Offshore banka

Offshore zavarovalnica

Mednarodno partnerstvo

Komanditna družba

Sejšeli

Sklad

Mednarodna družba

Singapur

Sklad

Salomonovi otoki

Družba

Osebna družba

Sklad

Južna Afrika

Sklad

Tonga

Sklad

Tuvalu

Sklad

Podporni sklad

Združeni arabski emirati

Sklad

Deviški otoki Združenih držav

Sklad

Izvzeto podjetje

Urugvaj

Sklad

Vanuatu

Sklad

Izvzeto podjetje

Mednarodna družba

| 2. | Pravni subjekti in organizacije, katerih sedež dejanske uprave je v državi ali jurisdikciji, navedeni v členu 17(2), za katere se uporablja člen 2(3), dokler zadevna država ali jurisdikcija ne sprejme določb, enakovrednih določbam člena 4(2):










  Andora | Sklad |
| --- | --- | --- |
| Angvila | Sklad |
| Aruba | Stichting (fundacija)




  Podjetja, ki imajo koristi od sistema offshore družb |
| Britanski Deviški otoki | Sklad




  Mednarodna družba |
| Kajmanski otoki | Sklad




  Izvzeto podjetje |
| Guernsey | Sklad




  Neobdavčeno podjetje |
| Otok Man | Sklad |
| Jersey | Sklad |
| Lihtenštajn | Anstalt (sklad)




  Stiftung (fundacija) |
| Monako | Sklad




  Fondation (fundacija) |
| Montserrat | Sklad |
| Nizozemski Antili | Sklad




  Stichting (fundacija) |
| San Marino | Sklad




  Fondazione (fundacija) |
| Švica | Sklad




  Fundacija |
| Otoki Turks in Caicos | Izvzeto podjetje




  Komanditna družba




  Sklad |

2.

Pravni subjekti in organizacije, katerih sedež dejanske uprave je v državi ali jurisdikciji, navedeni v členu 17(2), za katere se uporablja člen 2(3), dokler zadevna država ali jurisdikcija ne sprejme določb, enakovrednih določbam člena 4(2):

Andora

Sklad

Angvila

Sklad

Aruba

Stichting (fundacija)

Podjetja, ki imajo koristi od sistema offshore družb

Britanski Deviški otoki

Sklad

Mednarodna družba

Kajmanski otoki

Sklad

Izvzeto podjetje

Guernsey

Sklad

Neobdavčeno podjetje

Otok Man

Sklad

Jersey

Sklad

Lihtenštajn

Anstalt (sklad)

Stiftung (fundacija)

Monako

Sklad

Fondation (fundacija)

Montserrat

Sklad

Nizozemski Antili

Sklad

Stichting (fundacija)

San Marino

Sklad

Fondazione (fundacija)

Švica

Sklad

Fundacija

Otoki Turks in Caicos

Izvzeto podjetje

Komanditna družba

Sklad

SPREMEMBA

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA I

| 1. | Pravne oblike subjektov in organizacij, za katere se uporablja člen 2(3), so:







  — | (delniške) družbe z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom; |
| --- | --- | --- |

1.

—

(delniške) družbe z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom;

| — | korporacije z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom; |
| --- | --- |

—

korporacije z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom;

| — | mednarodne družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

mednarodne družbe ali korporacije;

| — | mednarodne gospodarske družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

mednarodne gospodarske družbe ali korporacije;

| — | izvzeta podjetja ali korporacije; |
| --- | --- |

—

izvzeta podjetja ali korporacije;

| — | zaščitene celično strukturirane (‚Protected cell‘) družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

zaščitene celično strukturirane (‚Protected cell‘) družbe ali korporacije;

| — | registrirane celično strukturirane (‚Incorporated cell‘) družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

registrirane celično strukturirane (‚Incorporated cell‘) družbe ali korporacije;

| — | mednarodne banke ter korporacije s podobnim imenom; |
| --- | --- |

—

mednarodne banke ter korporacije s podobnim imenom;

| — | offshore banke ter korporacije s podobnim imenom; |
| --- | --- |

—

offshore banke ter korporacije s podobnim imenom;

| — | zavarovalnice ali korporacije; |
| --- | --- |

—

zavarovalnice ali korporacije;

| — | pozavarovalnice ali korporacije; |
| --- | --- |

—

pozavarovalnice ali korporacije;

| — | zadruge; |
| --- | --- |

—

zadruge;

| — | kreditne zadruge; |
| --- | --- |

—

kreditne zadruge;

| — | partnerstva vseh oblik, vključno družbe z neomejeno odgovornostjo, komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo, mednarodna partnerstva in mednarodna poslovna partnerstva; |
| --- | --- |

—

partnerstva vseh oblik, vključno družbe z neomejeno odgovornostjo, komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo, mednarodna partnerstva in mednarodna poslovna partnerstva;

| — | mešane družbe; |
| --- | --- |

—

mešane družbe;

| — | skladi; |
| --- | --- |

—

skladi;

| — | poravnave; |
| --- | --- |

—

poravnave;

| — | fundacije; |
| --- | --- |

—

fundacije;

| — | zapuščine pokojnih oseb; |
| --- | --- |

—

zapuščine pokojnih oseb;

| — | skladi vseh oblik; |
| --- | --- |

—

skladi vseh oblik;

| — | podružnice subjektov in organizacij s tega seznama; |
| --- | --- |

—

podružnice subjektov in organizacij s tega seznama;

| — | predstavništva subjektov in organizacij s tega seznama; |
| --- | --- |

—

predstavništva subjektov in organizacij s tega seznama;

| — | stalni sedeži subjektov in organizacij s tega seznama; |
| --- | --- |

—

stalni sedeži subjektov in organizacij s tega seznama;

| — | fundacije različnih oblik, ne glede na opis. |
| --- | --- |

—

fundacije različnih oblik, ne glede na opis.

| 2. | Posebne države ali jurisdikcije zunaj ozemlja uporabe te direktive, kot je opredeljeno v členu 7 in se razlikuje od tistih iz člena 17(2), v katerih se člen 2(3) uporablja glede na pravno obliko subjektov in organizacij iz dela 1 te priloge, če je njihov sedež dejanske uprave na njihovem ozemlju, so:







  — | Anjouan |
| --- | --- | --- |

2.

—

Anjouan

| — | Antigva in Barbuda |
| --- | --- |

—

Antigva in Barbuda

| — | Bahami |
| --- | --- |

—

Bahami

| — | Bahrajn |
| --- | --- |

—

Bahrajn

| — | Barbados |
| --- | --- |

—

Barbados

| — | Belize |
| --- | --- |

—

Belize

| — | Bermudi |
| --- | --- |

—

Bermudi

| — | Brunej |
| --- | --- |

—

Brunej

| — | Cookovi otoki |
| --- | --- |

—

Cookovi otoki

| — | Kostarika |
| --- | --- |

—

Kostarika

| — | Džibuti |
| --- | --- |

—

Džibuti

| — | Dominika |
| --- | --- |

—

Dominika

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Fidži |
| --- | --- |

—

Fidži

| — | Francoska Polinezija |
| --- | --- |

—

Francoska Polinezija

| — | Gana |
| --- | --- |

—

Gana

| — | Grenada |
| --- | --- |

—

Grenada

| — | Guam |
| --- | --- |

—

Guam

| — | Gvatemala |
| --- | --- |

—

Gvatemala

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | Kiribati |
| --- | --- |

—

Kiribati

| — | Labuan (Malezija) |
| --- | --- |

—

Labuan (Malezija)

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

| — | Liberija |
| --- | --- |

—

Liberija

| — | Macao |
| --- | --- |

—

Macao

| — | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| --- | --- |

—

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

| — | Maldivi |
| --- | --- |

—

Maldivi

| — | Črna gora |
| --- | --- |

—

Črna gora

| — | Severni Marijanski otoki |
| --- | --- |

—

Severni Marijanski otoki

| — | Marshallovi otoki |
| --- | --- |

—

Marshallovi otoki

| — | Mauritius |
| --- | --- |

—

Mauritius

| — | Mikronezija |
| --- | --- |

—

Mikronezija

| — | Nauru |
| --- | --- |

—

Nauru

| — | Nova Kaledonija |
| --- | --- |

—

Nova Kaledonija

| — | Niue |
| --- | --- |

—

Niue

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Palav |
| --- | --- |

—

Palav

| — | Filipini |
| --- | --- |

—

Filipini

| — | Portoriko |
| --- | --- |

—

Portoriko

| — | Sveti Krištof in Nevis |
| --- | --- |

—

Sveti Krištof in Nevis

| — | Sveta Lucija |
| --- | --- |

—

Sveta Lucija

| — | Sveti Vincenc in Grenadini |
| --- | --- |

—

Sveti Vincenc in Grenadini

| — | Samoa |
| --- | --- |

—

Samoa

| — | Sao Tome in Principe |
| --- | --- |

—

Sao Tome in Principe

| — | Sejšeli |
| --- | --- |

—

Sejšeli

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Salomonovi otoki |
| --- | --- |

—

Salomonovi otoki

| — | Somalija |
| --- | --- |

—

Somalija

| — | Južna Afrika |
| --- | --- |

—

Južna Afrika

| — | Tonga |
| --- | --- |

—

Tonga

| — | Tuvalu |
| --- | --- |

—

Tuvalu

| — | Združeni arabski emirati |
| --- | --- |

—

Združeni arabski emirati

| — | zvezna država ZDA Delaware |
| --- | --- |

—

zvezna država ZDA Delaware

| — | zvezna država ZDA Nevada |
| --- | --- |

—

zvezna država ZDA Nevada

| — | Deviški otoki Združenih držav |
| --- | --- |

—

Deviški otoki Združenih držav

| — | Urugvaj |
| --- | --- |

—

Urugvaj

| — | Vanuatu. |
| --- | --- |

—

Vanuatu.

| 3. | Posebne države ali jurisdikcije iz člena 17(2), v katerih se člen 2(3) uporablja, dokler ta država ali jurisdikcija ne sprejme določb, enakovrednih določbam iz člena 4(2) v zvezi pravno obliko subjektov in organizacij iz dela 1 te priloge, če je njihov sedež dejanske uprave na njihovem ozemlju, so:







  — | Andora |
| --- | --- | --- |

3.

—

Andora

| — | Angvila |
| --- | --- |

—

Angvila

| — | Aruba |
| --- | --- |

—

Aruba

| — | Britanski Deviški otoki |
| --- | --- |

—

Britanski Deviški otoki

| — | Kajmanski otoki |
| --- | --- |

—

Kajmanski otoki

| — | Guernsey, Alderney ali Sark |
| --- | --- |

—

Guernsey, Alderney ali Sark

| — | Otok Man |
| --- | --- |

—

Otok Man

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Lihtenštajn |
| --- | --- |

—

Lihtenštajn

| — | Monako |
| --- | --- |

—

Monako

| — | Montserrat |
| --- | --- |

—

Montserrat

| — | Nizozemski Antili |
| --- | --- |

—

Nizozemski Antili

| — | San Marino |
| --- | --- |

—

San Marino

| — | Sark |
| --- | --- |

—

Sark

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

| — | Otoki Turks in Caicos. |
| --- | --- |

—

Otoki Turks in Caicos.

| 4. | Katere koli pravne oblike subjektov in organizacij iz dela 1 te priloge so zajete s členom 3(2), če je njihov sedež dejanske uprave v eni od posebnih držav ali jurisdikcij, navedenih v delih 2 in 3 te priloge, pod naslednjim pogojem:









  a. | država ali jurisdikcija, navedena v delih 2 in 3, lahko odbor iz člena 18b zaprosi, da se katera koli pravna oblika subjektov in organizacij iz dela 1 odstrani s seznama za to državo ali jurisdikcijo z utemeljitvijo, da navedene pravne oblike subjektov in organizacij ne morejo imeti sedeža dejanske uprave na njenem ozemlju, ali z utemeljitvijo, da je dejansko zagotovljena ustrezna obdavčitev dohodka od obresti, izplačanega tem pravnim osebam ali organizacijam; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

država ali jurisdikcija, navedena v delih 2 in 3, lahko odbor iz člena 18b zaprosi, da se katera koli pravna oblika subjektov in organizacij iz dela 1 odstrani s seznama za to državo ali jurisdikcijo z utemeljitvijo, da navedene pravne oblike subjektov in organizacij ne morejo imeti sedeža dejanske uprave na njenem ozemlju, ali z utemeljitvijo, da je dejansko zagotovljena ustrezna obdavčitev dohodka od obresti, izplačanega tem pravnim osebam ali organizacijam;

| b. | ta odbor objavi svojo utemeljeno odločitev v roku 3 mesecev od datuma vloge take prošnje in pravne oblike subjektov in organizacij, ki se umaknejo s področja uporabe dela 1 za državo ali jurisdikcijo, ki je vložila tako prošnjo za določeno obdobje največ dveh let, pri čemer lahko država ali jurisdikcija zaprosi za podaljšanje tega obdobja z vlogo obrazca najkasneje šest mesecev pred njegovim pretekom. |
| --- | --- |

b.

ta odbor objavi svojo utemeljeno odločitev v roku 3 mesecev od datuma vloge take prošnje in pravne oblike subjektov in organizacij, ki se umaknejo s področja uporabe dela 1 za državo ali jurisdikcijo, ki je vložila tako prošnjo za določeno obdobje največ dveh let, pri čemer lahko država ali jurisdikcija zaprosi za podaljšanje tega obdobja z vlogo obrazca najkasneje šest mesecev pred njegovim pretekom.

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog direktive – akt o spremembi

Predlog direktive – akt o spremembi

Priloga – točka 2

Priloga – točka 2

Direktiva 2003/48/ES

Priloga III

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA III

Seznam „plačilnih zastopnikov ob plačilu ali ob zagotovilu takega plačila“ na podlagi člena 4(2)

UVODNA OPOMBA

Skladi in podobne pravne organizacije so navedeni za tiste države članice, ki nimajo domačega davčnega sistema za obdavčitev dohodka, ki ga v imenu takih pravnih organizacij prejme oseba, ki je primarna nosilka pravnega naslova in primarno upravlja premoženje in dohodek organizacije ter je rezident na njihovem ozemlju. Ta seznam zadeva sklade in podobne pravne organizacije, katerih sedež dejanske uprave za njihove premičnine je v teh državah (rezidentstvo glavnega skrbnika ali drugega upravnika, odgovornega za premičnine) ne glede na zakonodajo, na podlagi katere so bili ti skladi in podobne organizacije ustanovljeni.

| Države | Seznam subjektov in organizacij | Pripombe |
| --- | --- | --- |
| Belgija | — | Société de droit commun/maatschap (družba civilnega prava ali gospodarska družba brez kakršnega koli pravnega statusa) |

Države

Seznam subjektov in organizacij

Pripombe

Belgija

—

Société de droit commun/maatschap (družba civilnega prava ali gospodarska družba brez kakršnega koli pravnega statusa)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, katere namen je obvladovanje ene ali več posebnih gospodarskih dejavnosti) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, katere namen je obvladovanje ene ali več posebnih gospodarskih dejavnosti)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, prek katere ima ena ali več oseb interes za dejavnosti, ki jih ena ali več oseb upravlja v njihovem imenu) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, prek katere ima ena ali več oseb interes za dejavnosti, ki jih ena ali več oseb upravlja v njihovem imenu)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Glej člene 46, 47 in 48 belgijskega zakona o družbah.

Te „družbe“ (imena katerih so navedena v francoskem in nizozemskem jeziku) nimajo pravnega statusa, z vidika obdavčitve se lahko uporablja pristop spregleda.

Bolgarija

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (posebna investicijska družba) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (posebna investicijska družba)

| — | Investicionno drujestvo (investicijska družba, ki je ne zajema člen 6) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (investicijska družba, ki je ne zajema člen 6)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Subjekt je oproščen plačila davka od dobička pravnih oseb.

V Bolgariji so za sklade omogočene javne ponudbe, oproščeni so plačila davka od dobička pravnih oseb.

Češka republika

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. ali V.O.S.) (partnerstvo) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. ali V.O.S.) (partnerstvo)

| — | Sdruženi (združenje) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (združenje)

| — | Družstvo (zadruga) |
| --- | --- |

—

Družstvo (zadruga)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Danska

| — | Interessentskaber (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommanditselskaber (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (komanditna družba)

| — | Partnerselskaber (partnerska družba) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (partnerska družba)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Nemčija

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (družba civilnega prava) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (družba civilnega prava)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (osebna trgovinska družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (osebna trgovinska družba)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG))

Estonija

| — | Täisühing- TÜ (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommanditselskaber (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (komanditna družba)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Družbe z neomejeno odgovornostjo in komanditne družbe so obdavčene ločeno, kakršne koli njihove razdelitve dobička pa se obravnavajo kot dividende (v skladu z obdavčitvijo razdelitve).

Irska

| — | Osebna družba in združenje vlagateljev |
| --- | --- |

—

Osebna družba in združenje vlagateljev

| — | Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG) |
| --- | --- |

—

Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)

Irski rezident skrbnik je obdavčen na dohodek iz sklada.

Grčija

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Eterorrythmos Eteria (EE) (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Eterorrythmos Eteria (EE) (komanditna družba)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Za osebne družbe se uporablja davek od dobička pravnih oseb. Vendar je do 50 % dobičkov osebnih družb obdavčenih v skladu s posameznimi partnerji po njihovi individualni davčni stopnji.

Španija

Subjekti, za katere se uporablja sistem obdavčevanja dobička:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad juridica (družba civilnega prava s pravno osebnostjo ali brez nje), |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad juridica (družba civilnega prava s pravno osebnostjo ali brez nje),

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Herencias yacentes (zapuščina pokojne osebe), |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (zapuščina pokojne osebe),

| — | Comunidad de bienes (skupno lastništvo) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (skupno lastništvo)

| — | Drugi subjekti brez pravne osebnosti, ki so ločena gospodarska enota ali ločena skupina sredstev (člen 35(4) splošnega zakona o davkih – Ley General Tributaria). |
| --- | --- |

—

Drugi subjekti brez pravne osebnosti, ki so ločena gospodarska enota ali ločena skupina sredstev (člen 35(4) splošnega zakona o davkih – Ley General Tributaria).

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Francija

| — | Société en participation (mešana družba) |
| --- | --- |

—

Société en participation (mešana družba)

| — | Société ou association de fait (dejanska družba) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (dejanska družba)

| — | Indivision (skupno lastništvo) |
| --- | --- |

—

Indivision (skupno lastništvo)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Italija

| — | Società semplice (družba civilnega prava in enakovreden subjekt) |
| --- | --- |

—

Società semplice (družba civilnega prava in enakovreden subjekt)

| — | Negospodarski subjekt brez pravne osebnosti |
| --- | --- |

—

Negospodarski subjekt brez pravne osebnosti

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Kategorija subjektov, ki se obravnavajo kot „società semplici“, vključuje: „società di fatto“ (neobičajne ali dejanske družbe), katerih namen niso gospodarske dejavnosti, ter „associazioni“ (združenja) umetnikov ali strokovnjakov za izvajanje njihove umetnosti ali poklica v obliki združenja brez pravne osebnosti.

Kategorija negospodarskih subjektov brez pravne osebnosti je široka in lahko vključuje različne vrste organizacij, kot so združenja, sindikati, odbori, neprofitne organizacije in drugo.

Ciper

| — | Syneterismos (osebna družba) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (osebna družba)

| — | syndesmos or somatio (združenje) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (združenje)

| — | Synergatikes (zadruga) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (zadruga)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

| — | Ekswxwria Eteria (Offshore družba) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (Offshore družba)

Skladi, ustanovljeni znotraj ciprske jurisdikcije, se obravnavajo kot pregledni subjekti v skladu z nacionalno zakonodajo.

Latvija

| — | Pilnsabiedrība (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Komandītsabiedrība (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (komanditna družba)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Biedrības un nodibinājumi (združenje in fundacija) |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (združenje in fundacija)

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (kmetijska zadruga) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (kmetijska zadruga)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Litva

| — | Europos ekonominių interesų grupės (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Asociacija (združenje) |
| --- | --- |

—

Asociacija (združenje)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Obresti in kapitalski dobiček od delnic ali obveznic, ki jih pridobijo združenja, so izvzeti iz plačila davka od dobička pravnih oseb.

Luksemburg

| — | Société en nom collectif (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Société en commandite simple (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (komanditna družba)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Madžarska

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Madžarska na podlagi nacionalne zakonodaje sklade priznava kot „subjekte“.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia (komanditna družba, kapital katere ni razdeljen v delnice) |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia (komanditna družba, kapital katere ni razdeljen v delnice)

| — | Arrangement in participation (Združenje „en participation“) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation (Združenje „en participation“)

| — | Združenje vlagateljev |
| --- | --- |

—

Združenje vlagateljev

| — | Soċjetà Kooperattiva (zadruga) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (zadruga)

Za komanditne družbe, kapital katerih je razdeljen v delnice, velja splošni davek od dobička pravnih oseb.

Nizozemska

| — | Vennootschap onder firma (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Commanditaire vennootschap (zaprta komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (zaprta komanditna družba)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Vereniging (združenje) |
| --- | --- |

—

Vereniging (združenje)

| — | Stichting (fundacija) |
| --- | --- |

—

Stichting (fundacija)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Družbe z neomejeno odgovornostjo, zaprte družbe in evropska gospodarska interesna združenja so pregledni za davčne namene.

Verenigingen (združenja) in stichtingen (fundacije) so izvzeti iz plačila davka, razen če trgujejo ali poslujejo.

Avstrija

| — | Personengesellschaft (osebna družba) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (osebna družba)

| — | Offene Personengesellschaft (trgovinska družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (trgovinska družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (komanditna družba)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (družba civilnega prava) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (družba civilnega prava)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (pridobitna družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (pridobitna družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (pridobitna komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (pridobitna komanditna družba)

| — | Stille Gesellschaft (tiha družba) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (tiha družba)

| — | Einzelfirma (individualna družba) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (individualna družba)

| — | Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Privatstiftung (zasebna fundacija) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (zasebna fundacija)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Osebna družba se obravnava kot pregledna, čeprav se obravnava kot subjekt za izračun dobička.

Se obravnava kot običajna „osebna družba“:

Obdavčena kot podjetje, dohodek od obresti je obdavčen po znižani stopnji 12,5 %.

Poljska

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (komanditna družba)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (komanditna delniška družba) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (komanditna delniška družba)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (partnerska družba) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (partnerska družba)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Portugalska

| — | Sociedade civil (družba civilnega prava), ki ni registrirana kot gospodarski subjekt |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (družba civilnega prava), ki ni registrirana kot gospodarski subjekt

| — | Registrirana podjetja, ki se ukvarjajo z navedenimi strokovnimi dejavnostmi, pri katerih so vsi partnerji posamezniki z istim poklicem |
| --- | --- |

—

Registrirana podjetja, ki se ukvarjajo z navedenimi strokovnimi dejavnostmi, pri katerih so vsi partnerji posamezniki z istim poklicem

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Domače gospodarsko interesno združenje) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Domače gospodarsko interesno združenje)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdinške družbe, ki jih nadzoruje družinsko podjetje ali so v skupni lasti petih ali manj članov) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdinške družbe, ki jih nadzoruje družinsko podjetje ali so v skupni lasti petih ali manj članov)

| — | Herança jacente (zapuščina pokojne osebe) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (zapuščina pokojne osebe)

| — | Neregistrirano združenje |
| --- | --- |

—

Neregistrirano združenje

| — | Offshore družba, ki deluje na območjih proste trgovine na Madeiri ali Santa Marii na Azorskem otočju |
| --- | --- |

—

Offshore družba, ki deluje na območjih proste trgovine na Madeiri ali Santa Marii na Azorskem otočju

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Družbe civilnega prava, ki niso registrirane kot gospodarski subjekt, registrirane družbe, ki se ukvarjajo z navedenimi poklicnimi dejavnostmi, ACE (vrsta registrirane mešane družbe), evropska gospodarska interesna združenja in družbe s sredstvi, ki jih nadzoruje družinsko podjetje ali so v lasti petih ali manj članov, so davčno pregledni.

Druge registrirane družbe se obravnavajo kot podjetja in so obdavčene na podlagi splošnih pravil IRC.

Offshore družbe, ki delujejo na območjih proste trgovine na Madeiri ali Santa Marii na Azorskem otočju, so izvzete iz plačila davka od dobička pravnih oseb in davčnega odtegljaja v zvezi z dividendami, obrestmi, licenčninami in podobnimi plačili matični družbi nerezidentki.

V skladu s portugalsko zakonodajo so dovoljeni le skladi, ki jih na podlagi tuje zakonodaje ustanovijo pravne osebe v Mednarodnem poslovnem središču na Madeiri, sredstva sklada pa pomenijo neodvisne deleže dediščine pravne osebe, ki deluje kot skrbnik.

Romunija

| — | Združenje (osebna družba) |
| --- | --- |

—

Združenje (osebna družba)

| — | Cooperative (zadruga) |
| --- | --- |

—

Cooperative (zadruga)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Slovenija

| — | Samostojni podjetnik (lastništvo) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (lastništvo)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Slovaška

| — | Verejná obchodná spoločnosť (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)

| — | Komanditná spoločnosť (komanditna družba), prihodek se dodeli komplementarju |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (komanditna družba), prihodek se dodeli komplementarju

| — | Združenie (združenje) |
| --- | --- |

—

Združenie (združenje)

| — | Subjekti, ki niso ustanovljeni za poslovanje: poklicne zbornice, prostovoljna civilna združenja, Nadácia (fundacije) |
| --- | --- |

—

Subjekti, ki niso ustanovljeni za poslovanje: poklicne zbornice, prostovoljna civilna združenja, Nadácia (fundacije)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Obdavčljiva osnova se najprej izračuna za komanditno družbo kot celoto ter se nato dodeli komplementarjem in komanditistom. Delež dobička, ki ga prejme komplementar komanditne družbe, je obdavčen po stopnji komplementarja. Preostali dohodek komanditistov se prvotno obdavči po stopnji družbe na podlagi pravil za podjetja.

Neobdavčen dohodek vključuje dohodek iz dejavnosti, ki so namen ustanovitve organizacije, razen dohodka, za katerega velja sistem davčnega odtegljaja.

Finska

| — | yksityisliike (neregistrirano podjetje) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (neregistrirano podjetje)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (osebna družba) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (osebna družba)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (komanditna družba)

| — | kuolinpesä / dödsbo (zapuščina pokojne osebe) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (zapuščina pokojne osebe)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY)/ europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY)/ europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG))

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Švedska

| — | handelsbolag (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | kommanditbolag (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (komanditna družba)

| — | enkelt bolag (osebna družba) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (osebna družba)

| — | „Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“ ali druga podobna pravna organizacija

Združeno kraljestvo

| — | Družba z neomejeno odgovornostjo |
| --- | --- |

—

Družba z neomejeno odgovornostjo

| — | Komanditna družba |
| --- | --- |

—

Komanditna družba

| — | Družba z omejeno odgovornostjo |
| --- | --- |

—

Družba z omejeno odgovornostjo

| — | Evropsko gospodarsko interesno združenje |
| --- | --- |

—

Evropsko gospodarsko interesno združenje

| — | Združenje vlagateljev (v katerem so člani upravičeni do določenega deleža sredstev) |
| --- | --- |

—

Združenje vlagateljev (v katerem so člani upravičeni do določenega deleža sredstev)

Družbe z neomejeno odgovornostjo, komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo in evropska gospodarska interesna združenja so pregledni za davčne namene.

SPREMEMBA

Petek, 24. aprila 2009PRILOGA III

Seznam „plačilnih zastopnikov ob plačilu ali ob zagotovilu takega plačila“ na podlagi člena 4(2)

UVODNA OPOMBA

Skladi in podobne pravne organizacije so navedeni za tiste države članice, ki nimajo domačega davčnega sistema za obdavčitev dohodka, ki ga v imenu takih pravnih organizacij prejme oseba, ki je primarna nosilka pravnega naslova in primarno upravlja premoženje in dohodek organizacije ter je rezident na njihovem ozemlju. Ta seznam zadeva sklade in podobne pravne organizacije, katerih sedež dejanske uprave za njihove premičnine je v teh državah (rezidentstvo glavnega skrbnika ali drugega upravnika, odgovornega za premičnine) ne glede na zakonodajo, na podlagi katere so bili ti skladi in podobne organizacije ustanovljeni.

| Države | Seznam subjektov in organizacij | Pripombe |
| --- | --- | --- |
| Belgija | — | Société de droit commun/maatschap (družba civilnega prava ali gospodarska družba brez kakršnega koli pravnega statusa) |

Države

Seznam subjektov in organizacij

Pripombe

Belgija

—

Société de droit commun/maatschap (družba civilnega prava ali gospodarska družba brez kakršnega koli pravnega statusa)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, katere namen je obvladovanje ene ali več posebnih gospodarskih dejavnosti) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, katere namen je obvladovanje ene ali več posebnih gospodarskih dejavnosti)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, prek katere ima ena ali več oseb interes za dejavnosti, ki jih ena ali več oseb upravlja v njihovem imenu) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (družba brez kakršnega koli pravnega statusa, prek katere ima ena ali več oseb interes za dejavnosti, ki jih ena ali več oseb upravlja v njihovem imenu)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Glej člene 46, 47 in 48 belgijskega zakona o družbah.

Te „družbe“(imena katerih so navedena v francoskem in nizozemskem jeziku) nimajo pravnega statusa, z vidika obdavčitve se lahko uporablja pristop spregleda.

Bolgarija

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (posebna investicijska družba) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (posebna investicijska družba)

| — | Investicionno drujestvo (investicijska družba, ki je ne zajema člen 6) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (investicijska družba, ki je ne zajema člen 6)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Subjekt je oproščen plačila davka od dobička pravnih oseb.

V Bolgariji so za sklade omogočene javne ponudbe, oproščeni so plačila davka od dobička pravnih oseb.

Češka republika

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. ali V.O.S.) (partnerstvo) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. ali V.O.S.) (partnerstvo)

| — | Sdruženi (združenje) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (združenje)

| — | Družstvo (zadruga) |
| --- | --- |

—

Družstvo (zadruga)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Danska

| — | Interessentskaber (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommanditselskaber (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (komanditna družba)

| — | Partnerselskaber (partnerska družba) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (partnerska družba)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Nemčija

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (družba civilnega prava) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (družba civilnega prava)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (osebna trgovinska družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (osebna trgovinska družba)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG))

| — | „Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija

Estonija

| — | Täisühing- TÜ (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommanditselskaber (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (komanditna družba)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Družbe z neomejeno odgovornostjo in komanditne družbe so obdavčene ločeno, kakršne koli njihove razdelitve dobička pa se obravnavajo kot dividende (v skladu z obdavčitvijo razdelitve).

Irska

| — | Osebna družba in združenje vlagateljev
  Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG) |
| --- | --- |

—

Osebna družba in združenje vlagateljev

Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)

| — | „General partnership“ (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

„General partnership“ (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | „Limited partnership“ (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

„Limited partnership“ (komanditna družba)

| — | „Investment partnership“ (investicijsko partnerstvo) |
| --- | --- |

—

„Investment partnership“ (investicijsko partnerstvo)

| — | „Non-resident limited liability company“ (nerezidenčna družba z omejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

„Non-resident limited liability company“ (nerezidenčna družba z omejeno odgovornostjo)

| — | „Irish common contractual fund“ (Irski skupni pogodbeni sklad) |
| --- | --- |

—

„Irish common contractual fund“ (Irski skupni pogodbeni sklad)

| — | „Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija

Irski rezident skrbnik je obdavčen na dohodek iz sklada.

Grčija

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Eterorrythmos Eteria (EE) (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Eterorrythmos Eteria (EE) (komanditna družba)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Za osebne družbe se uporablja davek od dobička pravnih oseb. Vendar je do 50 % dobičkov osebnih družb obdavčenih v skladu s posameznimi partnerji po njihovi individualni davčni stopnji.

Španija

Subjekti, za katere se uporablja sistem obdavčevanja dobička:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad juridica (družba civilnega prava s pravno osebnostjo ali brez nje), |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad juridica (družba civilnega prava s pravno osebnostjo ali brez nje),

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Herencias yacentes (zapuščina pokojne osebe), |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (zapuščina pokojne osebe),

| — | Comunidad de bienes (skupno lastništvo) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (skupno lastništvo)

| — | Drugi subjekti brez pravne osebnosti, ki so ločena gospodarska enota ali ločena skupina sredstev (člen 35(4) splošnega zakona o davkih – Ley General Tributaria). |
| --- | --- |

—

Drugi subjekti brez pravne osebnosti, ki so ločena gospodarska enota ali ločena skupina sredstev (člen 35(4) splošnega zakona o davkih – Ley General Tributaria).

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Francija

| — | Société en participation (mešana družba) |
| --- | --- |

—

Société en participation (mešana družba)

| — | Société ou association de fait (dejanska družba) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (dejanska družba)

| — | Indivision (skupno lastništvo) |
| --- | --- |

—

Indivision (skupno lastništvo)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Italija

| — | Società semplice (družba civilnega prava in enakovreden subjekt) |
| --- | --- |

—

Società semplice (družba civilnega prava in enakovreden subjekt)

| — | Negospodarski subjekt brez pravne osebnosti |
| --- | --- |

—

Negospodarski subjekt brez pravne osebnosti

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Kategorija subjektov, ki se obravnavajo kot „società semplici“, vključuje: „società di fatto“(neobičajne ali dejanske družbe), katerih namen niso gospodarske dejavnosti, ter „associazioni“(združenja) umetnikov ali strokovnjakov za izvajanje njihove umetnosti ali poklica v obliki združenja brez pravne osebnosti.

Kategorija negospodarskih subjektov brez pravne osebnosti je široka in lahko vključuje različne vrste organizacij, kot so združenja, sindikati, odbori, neprofitne organizacije in drugo.

Ciper

| — | Syneterismos (osebna družba) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (osebna družba)

| — | syndesmos or somatio (združenje) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (združenje)

| — | Synergatikes (zadruga) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (zadruga)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

| — | Ekswxwria Eteria (Offshore družba) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (Offshore družba)

Skladi, ustanovljeni znotraj ciprske jurisdikcije, se obravnavajo kot pregledni subjekti v skladu z nacionalno zakonodajo.

Latvija

| — | Pilnsabiedrība (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Komandītsabiedrība (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (komanditna družba)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Biedrības un nodibinājumi (združenje in fundacija) |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (združenje in fundacija)

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (kmetijska zadruga) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (kmetijska zadruga)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Litva

| — | Europos ekonominių interesų grupės (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Asociacija (združenje) |
| --- | --- |

—

Asociacija (združenje)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Obresti in kapitalski dobiček od delnic ali obveznic, ki jih pridobijo združenja, so izvzeti iz plačila davka od dobička pravnih oseb.

Luksemburg

| — | Société en nom collectif (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Société en commandite simple (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (komanditna družba)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Madžarska

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Madžarska na podlagi nacionalne zakonodaje sklade priznava kot „subjekte“.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia (komanditna družba, kapital katere ni razdeljen v delnice) |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia (komanditna družba, kapital katere ni razdeljen v delnice)

| — | Arrangement in participation (Združenje „en participation“) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation (Združenje „en participation“)

| — | Združenje vlagateljev |
| --- | --- |

—

Združenje vlagateljev

| — | Soċjetà Kooperattiva (zadruga) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (zadruga)

| — | „Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija

Za komanditne družbe, kapital katerih je razdeljen v delnice, velja splošni davek od dobička pravnih oseb.

Nizozemska

| — | Vennootschap onder firma (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Commanditaire vennootschap (zaprta komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (zaprta komanditna družba)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Vereniging (združenje) |
| --- | --- |

—

Vereniging (združenje)

| — | Stichting (fundacija) |
| --- | --- |

—

Stichting (fundacija)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Družbe z neomejeno odgovornostjo, zaprte družbe in evropska gospodarska interesna združenja so pregledni za davčne namene.

Verenigingen (združenja) in stichtingen (fundacije) so izvzeti iz plačila davka, razen če trgujejo ali poslujejo.

Avstrija

| — | Personengesellschaft (osebna družba) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (osebna družba)

| — | Offene Personengesellschaft (trgovinska družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (trgovinska družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (komanditna družba)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (družba civilnega prava) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (družba civilnega prava)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (pridobitna družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (pridobitna družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (pridobitna komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (pridobitna komanditna družba)

| — | Stille Gesellschaft (tiha družba) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (tiha družba)

| — | Einzelfirma (individualna družba) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (individualna družba)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG))

| — | Privatstiftung (zasebna fundacija) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (zasebna fundacija)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Osebna družba se obravnava kot pregledna, čeprav se obravnava kot subjekt za izračun dobička.

Se obravnava kot običajna „osebna družba“:

Obdavčena kot podjetje, dohodek od obresti je obdavčen po znižani stopnji 12,5 %.

Poljska

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (komanditna družba)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (komanditna delniška družba) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (komanditna delniška družba)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (partnerska družba) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (partnerska družba)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Portugalska

| — | Sociedade civil (družba civilnega prava), ki ni registrirana kot gospodarski subjekt |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (družba civilnega prava), ki ni registrirana kot gospodarski subjekt

| — | Registrirana podjetja, ki se ukvarjajo z navedenimi strokovnimi dejavnostmi, pri katerih so vsi partnerji posamezniki z istim poklicem |
| --- | --- |

—

Registrirana podjetja, ki se ukvarjajo z navedenimi strokovnimi dejavnostmi, pri katerih so vsi partnerji posamezniki z istim poklicem

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Domače gospodarsko interesno združenje) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (Domače gospodarsko interesno združenje)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdinške družbe, ki jih nadzoruje družinsko podjetje ali so v skupni lasti petih ali manj članov) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdinške družbe, ki jih nadzoruje družinsko podjetje ali so v skupni lasti petih ali manj članov)

| — | Herança jacente (zapuščina pokojne osebe) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (zapuščina pokojne osebe)

| — | Neregistrirano združenje |
| --- | --- |

—

Neregistrirano združenje

| — | Offshore družba, ki deluje na območjih proste trgovine na Madeiri ali Santa Marii na Azorskem otočju |
| --- | --- |

—

Offshore družba, ki deluje na območjih proste trgovine na Madeiri ali Santa Marii na Azorskem otočju

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Družbe civilnega prava, ki niso registrirane kot gospodarski subjekt, registrirane družbe, ki se ukvarjajo z navedenimi poklicnimi dejavnostmi, ACE (vrsta registrirane mešane družbe), evropska gospodarska interesna združenja in družbe s sredstvi, ki jih nadzoruje družinsko podjetje ali so v lasti petih ali manj članov, so davčno pregledni.

Druge registrirane družbe se obravnavajo kot podjetja in so obdavčene na podlagi splošnih pravil IRC.

Offshore družbe, ki delujejo na območjih proste trgovine na Madeiri ali Santa Marii na Azorskem otočju, so izvzete iz plačila davka od dobička pravnih oseb in davčnega odtegljaja v zvezi z dividendami, obrestmi, licenčninami in podobnimi plačili matični družbi nerezidentki.

V skladu s portugalsko zakonodajo so dovoljeni le skladi, ki jih na podlagi tuje zakonodaje ustanovijo pravne osebe v Mednarodnem poslovnem središču na Madeiri, sredstva sklada pa pomenijo neodvisne deleže dediščine pravne osebe, ki deluje kot skrbnik.

Romunija

| — | Združenje (osebna družba) |
| --- | --- |

—

Združenje (osebna družba)

| — | Cooperative (zadruga) |
| --- | --- |

—

Cooperative (zadruga)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Slovenija

Samostojni podjetnik (lastništvo)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Slovaška

| — | Verejná obchodná spoločnosť (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Evropsko gospodarsko interesno združenje (EEIG)

| — | Komanditná spoločnosť (komanditna družba), prihodek se dodeli komplementarju |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (komanditna družba), prihodek se dodeli komplementarju

| — | Združenie (združenje) |
| --- | --- |

—

Združenie (združenje)

| — | Subjekti, ki niso ustanovljeni za poslovanje: poklicne zbornice, prostovoljna civilna združenja, Nadácia (fundacije) |
| --- | --- |

—

Subjekti, ki niso ustanovljeni za poslovanje: poklicne zbornice, prostovoljna civilna združenja, Nadácia (fundacije)

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Obdavčljiva osnova se najprej izračuna za komanditno družbo kot celoto ter se nato dodeli komplementarjem in komanditistom. Delež dobička, ki ga prejme komplementar komanditne družbe, je obdavčen po stopnji komplementarja. Preostali dohodek komanditistov se prvotno obdavči po stopnji družbe na podlagi pravil za podjetja.

Neobdavčen dohodek vključuje dohodek iz dejavnosti, ki so namen ustanovitve organizacije, razen dohodka, za katerega velja sistem davčnega odtegljaja.

Finska

| — | yksityisliike (neregistrirano podjetje) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (neregistrirano podjetje)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (osebna družba) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (osebna družba)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (komanditna družba)

| — | kuolinpesä / dödsbo (zapuščina pokojne osebe) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (zapuščina pokojne osebe)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY)/ europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY)/ europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Evropsko gospodarsko interesno združenje EEIG))

| — | „Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“,
  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Švedska

| — | handelsbolag (družba z neomejeno odgovornostjo) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (družba z neomejeno odgovornostjo)

| — | kommanditbolag (komanditna družba) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (komanditna družba)

| — | enkelt bolag (osebna družba) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (osebna družba)

| — | „Sklad“

  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“

  fundacija
  ali druga podobna pravna organizacija

Združeno kraljestvo

| — | Družba z neomejeno odgovornostjo |
| --- | --- |

—

Družba z neomejeno odgovornostjo

| — | Komanditna družba |
| --- | --- |

—

Komanditna družba

| — | Družba z omejeno odgovornostjo |
| --- | --- |

—

Družba z omejeno odgovornostjo

| — | Evropsko gospodarsko interesno združenje |
| --- | --- |

—

Evropsko gospodarsko interesno združenje

| — | Združenje vlagateljev (v katerem so člani upravičeni do določenega deleža sredstev) |
| --- | --- |

—

Združenje vlagateljev (v katerem so člani upravičeni do določenega deleža sredstev)

| — | „Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija |
| --- | --- |

—

„Sklad“, fundacija ali druga podobna pravna organizacija

| — | Pravni subjekti in organizacije, ki imajo sedež dejanske uprave v jurisdikciji Gibraltarja, so:








  — | (delniške) družbe z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom; |
| --- | --- | --- |

—

Pravni subjekti in organizacije, ki imajo sedež dejanske uprave v jurisdikciji Gibraltarja, so:

—

(delniške) družbe z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom;

| — | korporacije z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom; |
| --- | --- |

—

korporacije z omejeno odgovornostjo, ki so omejene z delnicami, jamstvom ali drugim mehanizmom;

| — | mednarodne družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

mednarodne družbe ali korporacije;

| — | mednarodne gospodarske družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

mednarodne gospodarske družbe ali korporacije;

| — | izvzeta podjetja ali korporacije; |
| --- | --- |

—

izvzeta podjetja ali korporacije;

| — | Zaščitene celično strukturirane („Protected cell“) družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

Zaščitene celično strukturirane („Protected cell“) družbe ali korporacije;

| — | registrirane celično strukturirane („Incorporated cell“) družbe ali korporacije; |
| --- | --- |

—

registrirane celično strukturirane („Incorporated cell“) družbe ali korporacije;

| — | mednarodne banke ter korporacije s podobnim imenom; |
| --- | --- |

—

mednarodne banke ter korporacije s podobnim imenom;

| — | offshore banke ter korporacije s podobnim imenom; |
| --- | --- |

—

offshore banke ter korporacije s podobnim imenom;

| — | zavarovalnice ali korporacije; |
| --- | --- |

—

zavarovalnice ali korporacije;

| — | pozavarovalnice ali korporacije; |
| --- | --- |

—

pozavarovalnice ali korporacije;

| — | zadruge; |
| --- | --- |

—

zadruge;

| — | kreditne zadruge; |
| --- | --- |

—

kreditne zadruge;

| — | partnerstva vseh oblik, vključno družbe z neomejeno odgovornostjo, komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo, mednarodna partnerstva in mednarodna poslovna partnerstva; |
| --- | --- |

—

partnerstva vseh oblik, vključno družbe z neomejeno odgovornostjo, komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo, mednarodna partnerstva in mednarodna poslovna partnerstva;

| — | mešane družbe; |
| --- | --- |

—

mešane družbe;

| — | skladi; |
| --- | --- |

—

skladi;

| — | poravnave; |
| --- | --- |

—

poravnave;

| — | fundacije; |
| --- | --- |

—

fundacije;

| — | zapuščine pokojnih oseb; |
| --- | --- |

—

zapuščine pokojnih oseb;

| — | skladi vseh oblik; |
| --- | --- |

—

skladi vseh oblik;

| — | podružnice subjektov in organizacij s tega seznama; |
| --- | --- |

—

podružnice subjektov in organizacij s tega seznama;

| — | predstavništva subjektov in organizacij s tega seznama; |
| --- | --- |

—

predstavništva subjektov in organizacij s tega seznama;

| — | stalni sedeži subjektov in organizacij s tega seznama; |
| --- | --- |

—

stalni sedeži subjektov in organizacij s tega seznama;

| — | fundacije različnih oblik, ne glede na opis. |
| --- | --- |

—

fundacije različnih oblik, ne glede na opis.

Družbe z neomejeno odgovornostjo, komanditne družbe, družbe z omejeno odgovornostjo in evropska gospodarska interesna združenja so pregledni za davčne namene.

---

(1)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

1

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 8.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 184/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 184/519

---

Petek, 24. aprila 2009Skupni sistem DDV glede davčne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi transakcijami *

P6_TA(2009)0326

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede davčne utaje, povezane z uvozom in drugimi čezmejnimi transakcijami (KOM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

2010/C 184 E/86

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0805),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0039/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6–0189/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog Komisije bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog Komisije bistveno spremeniti;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 5 |
| (5) | DDV plača oseba, odgovorna za plačilo davčnim organom. Države članice lahko za zavarovanje plačila DDV v primernih okoliščinah vseeno zagotovijo, da je za plačilo DDV solidarno odgovorna druga oseba. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 5

(5)

DDV plača oseba, odgovorna za plačilo davčnim organom. Države članice lahko za zavarovanje plačila DDV v primernih okoliščinah vseeno zagotovijo, da je za plačilo DDV solidarno odgovorna druga oseba.

| (5) | DDV plača oseba, odgovorna za plačilo davčnim organom. Države članice lahko za zavarovanje plačila DDV v primernih okoliščinah vseeno zagotovijo, da je za plačilo DDV solidarno odgovorna druga oseba.
  Pri tem bi morale zagotoviti, da so vsi ukrepi proti goljufijam sorazmerni in usmerjeni proti osebam, ki so za goljufije odgovorne. |
| --- | --- |

(5)

DDV plača oseba, odgovorna za plačilo davčnim organom. Države članice lahko za zavarovanje plačila DDV v primernih okoliščinah vseeno zagotovijo, da je za plačilo DDV solidarno odgovorna druga oseba.
  Pri tem bi morale zagotoviti, da so vsi ukrepi proti goljufijam sorazmerni in usmerjeni proti osebam, ki so za goljufije odgovorne.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Za zagotovitev, da je tudi dobavitelj blaga, ki prispeva k izgubi DDV, kadar dobavljeno blago, oproščeno DDV, pridobi druga oseba, lahko solidarno odgovoren za plačilo DDV, ki ga je treba plačati za pridobitev tega blaga znotraj Skupnosti v državi članici, v kateri zadevni dobavitelj nima sedeža (dobavitelj, ki nima sedeža), je ustrezno določiti takšno možnost. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da je tudi dobavitelj blaga, ki prispeva k izgubi DDV, kadar dobavljeno blago, oproščeno DDV, pridobi druga oseba, lahko solidarno odgovoren za plačilo DDV, ki ga je treba plačati za pridobitev tega blaga znotraj Skupnosti v državi članici, v kateri zadevni dobavitelj nima sedeža (dobavitelj, ki nima sedeža), je ustrezno določiti takšno možnost.

| (6) | Za zagotovitev, da je tudi dobavitelj blaga, ki prispeva k izgubi DDV, kadar dobavljeno blago, oproščeno DDV, pridobi druga oseba, lahko solidarno odgovoren za plačilo DDV, ki ga je treba plačati za pridobitev tega blaga znotraj Skupnosti v državi članici, v kateri zadevni dobavitelj nima sedeža (dobavitelj, ki nima sedeža), je ustrezno predvideti takšno možnost.
  Komisija do ... (1) oceni ustreznost solidarne odgovornosti in po potrebi pripravi predlog o njeni spremembi. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev, da je tudi dobavitelj blaga, ki prispeva k izgubi DDV, kadar dobavljeno blago, oproščeno DDV, pridobi druga oseba, lahko solidarno odgovoren za plačilo DDV, ki ga je treba plačati za pridobitev tega blaga znotraj Skupnosti v državi članici, v kateri zadevni dobavitelj nima sedeža (dobavitelj, ki nima sedeža), je ustrezno predvideti takšno možnost.
  Komisija do ... (1) oceni ustreznost solidarne odgovornosti in po potrebi pripravi predlog o njeni spremembi.

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 205 – odstavek 2

2.   V primeru iz člena 200 je oseba, ki dobavlja blago v skladu s pogoji iz člena 138, solidarno odgovorna za plačilo DDV, ki ga je treba plačati za pridobitev tega blaga znotraj Skupnosti, če ni izpolnila obveznosti iz členov 262 in 263, da predloži rekapitulacijsko poročilo z informacijami v zvezi z dobavo, ali če rekapitulacijsko poročilo, ki ga je predložila, ne vključuje informacij v zvezi s to dobavo, kot zahteva člen 264.

2.   V primeru iz člena 200 je oseba, ki dobavlja blago v skladu s členom 138, solidarno odgovorna za plačilo DDV, ki ga je treba plačati za pridobitev tega blaga znotraj Skupnosti, če ni izpolnila obveznosti iz členov 262 in 263, da predloži rekapitulacijsko poročilo z informacijami v zvezi z dobavo, ali če rekapitulacijsko poročilo, ki ga je predložila, ne vključuje informacij v zvezi s to dobavo, kot zahteva člen 264.

Preden postane oseba, ki dobavlja blago v skladu s členom 138, solidarno odgovorna, jo organi, ki jim mora ta oseba predložiti rekapitulacijsko poročilo v skladu s členom 262, obvestijo o neskladnosti in ji ponudijo možnost, da utemelji pomanjkljivost v obdobju, ki ni krajše od dveh mesecev.

Vendar prvi pododstavek ne velja v naslednjih primerih:

Prvi pododstavek ne velja v naslednjih primerih:

| (a) | če je stranka za obdobje, v katerem je davek za zadevno transakcijo postal plačljiv, v skladu s členom 250 predložila obračun DDV, ki vključuje vse informacije o tej transakciji; |
| --- | --- |

(a)

če je stranka za obdobje, v katerem je davek za zadevno transakcijo postal plačljiv, v skladu s členom 250 predložila obračun DDV, ki vključuje vse informacije o tej transakciji;

| (a) | če je stranka za obdobje, v katerem je davek za zadevno transakcijo postal plačljiv, v skladu s členom 250 predložila obračun DDV, ki vključuje vse informacije o tej transakciji; |
| --- | --- |

(a)

če je stranka za obdobje, v katerem je davek za zadevno transakcijo postal plačljiv, v skladu s členom 250 predložila obračun DDV, ki vključuje vse informacije o tej transakciji;

| (b) | če lahko oseba, ki dobavlja blago v skladu s pogoji iz člena 138, pristojnim organom ustrezno utemelji svojo pomanjkljivost iz prvega pododstavka tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

če lahko oseba, ki dobavlja blago v skladu s pogoji iz člena 138, pristojnim organom ustrezno utemelji svojo pomanjkljivost iz prvega pododstavka tega odstavka.

| (b) | če lahko oseba, ki dobavlja blago v skladu s pogoji iz člena 138, pristojnim organom
  , ki jim je treba v skladu s členom 262 predložiti rekapitulacijsko poročilo,
  ustrezno utemelji svojo pomanjkljivost iz prvega pododstavka tega odstavka; ali |
| --- | --- |

(b)

če lahko oseba, ki dobavlja blago v skladu s pogoji iz člena 138, pristojnim organom
  , ki jim je treba v skladu s členom 262 predložiti rekapitulacijsko poročilo,
  ustrezno utemelji svojo pomanjkljivost iz prvega pododstavka tega odstavka; ali

| (c) | če je med dnevom dobave blaga in dnevom, na katerega je oseba, ki dobavlja blago v skladu s členom 138, prejela obvestilo iz drugega pododstavka tega odstavka, preteklo več kot dve leti. |
| --- | --- |

(c)

če je med dnevom dobave blaga in dnevom, na katerega je oseba, ki dobavlja blago v skladu s členom 138, prejela obvestilo iz drugega pododstavka tega odstavka, preteklo več kot dve leti.

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

Ocena Komisije

Komisija do ... (2) pripravi poročilo o učinkih solidarne odgovornosti iz člena 205 Direktive 2006/112/ES, vključno z učinki na upravne stroške za dobavitelje in na dodatne davčne prihodke za države članice. Če je primerno in če Komisija lahko dokaže, da podatkovna zbirka VIES (sistem izmenjave informacij o DDV) in izmenjava podatkov med državami članicami delujeta pravilno, Komisija pripravi predlog za spremembo člena 205 Direktive 2006/112/ES.

---

(1)  
  Pet let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

(2)  
  Pet let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

---