# Az Európai Unió L 141/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 141 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. május 5. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 141

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. május 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/611 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő újbóli kivetéséről | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/612 irányelve (2020. május 4.) a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/613 határozata (2020. február 7.) a Németország által a Deutsche Post AG javára végrehajtott, SA.17653 – C36/2007 (korábbi NN 25/2007) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2020) 593. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/614 határozata (2020. április 30.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról szóló (EU) 2019/1311 határozat módosításáról (EKB/2020/25) | 28 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/611 végrehajtási rendelete (2020. április 30.) a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő újbóli kivetéséről

1

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság (EU) 2020/612 irányelve (2020. május 4.) a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  )

1

9

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/613 határozata (2020. február 7.) a Németország által a Deutsche Post AG javára végrehajtott, SA.17653 – C36/2007 (korábbi NN 25/2007) számú intézkedésről
  (az értesítés a C(2020) 593. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 593. számú dokumentummal történt)

1

12

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/614 határozata (2020. április 30.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról szóló (EU) 2019/1311 határozat módosításáról (EKB/2020/25)

28

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének módosításáról szóló, 2020. február 6-i (EU) 2020/171 bizottsági rendelethez ( HL L 35., 2020.2.7. ) | 37 |
| | * | Helyesbítés a 152/2009/EK rendeletnek a takarmányok hatósági ellenőrzése során az állati eredetű alkotóelemek meghatározására szolgáló analitikai módszerek tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. január 16-i 51/2013/EU bizottsági rendelethez ( HL L 20., 2013.1.23. ) | 39 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének módosításáról szóló, 2020. február 6-i (EU) 2020/171 bizottsági rendelethez ( HL L 35., 2020.2.7. )

( HL L 35., 2020.2.7. )

37

*

Helyesbítés a 152/2009/EK rendeletnek a takarmányok hatósági ellenőrzése során az állati eredetű alkotóelemek meghatározására szolgáló analitikai módszerek tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. január 16-i 51/2013/EU bizottsági rendelethez ( HL L 20., 2013.1.23. )

( HL L 20., 2013.1.23. )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.5.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/611 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. április 30.)

a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő újbóli kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ),

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére és 14. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács a 91/2009/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára. Az intézkedésekre a továbbiakban az „eredeti intézkedések”, az intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra pedig az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 91/2009/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára. Az intézkedésekre a továbbiakban az „eredeti intézkedések”, az intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra pedig az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

2

| (2) | A végleges dömpingellenes vám kivetését követően a Bizottság bizonyítékokat kapott arra vonatkozóan, hogy az intézkedéseket a Malajzián keresztül történő átszállítással kijátsszák. |
| --- | --- |

(2)

A végleges dömpingellenes vám kivetését követően a Bizottság bizonyítékokat kapott arra vonatkozóan, hogy az intézkedéseket a Malajzián keresztül történő átszállítással kijátsszák.

| (3) | Ezért a Bizottság 2010. november 28-án a 966/2010/EU rendelettel (3) vizsgálatot indított a 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálása érdekében (a továbbiakban: kijátszásellenes vizsgálat). |
| --- | --- |

(3)

Ezért a Bizottság 2010. november 28-án a 966/2010/EU rendelettel (3) vizsgálatot indított a 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálása érdekében (a továbbiakban: kijátszásellenes vizsgálat).

3

| (4) | A Tanács 2011. július 26-án a 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (4) (a továbbiakban: kijátszásellenes rendelet) kiterjesztette a 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemekre. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2011. július 26-án a 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (4) (a továbbiakban: kijátszásellenes rendelet) kiterjesztette a 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemekre.

4

| (5) | A Bizottság a 91/2009/EK rendelettel kivetett, a 723/2011/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett végleges dömpingellenes vámot 2016. február 27-én az (EU) 2016/278 bizottsági rendelettel (5) hatályon kívül helyezte. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a 91/2009/EK rendelettel kivetett, a 723/2011/EU végrehajtási rendelettel kiterjesztett végleges dömpingellenes vámot 2016. február 27-én az (EU) 2016/278 bizottsági rendelettel (5) hatályon kívül helyezte.

5

| (6) | A Bíróság a 2019. július 3-i, Eurobolt C-644/17. sz. ügyben hozott ítéletében (6) érvénytelennek nyilvánította a 723/2011/EU végrehajtási rendeletet, mivel annak elfogadása az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (7) 15. cikkének (2) bekezdésében foglalt konzultációs eljárás megsértésével történt. |
| --- | --- |

(6)

A Bíróság a 2019. július 3-i, Eurobolt C-644/17. sz. ügyben hozott ítéletében (6) érvénytelennek nyilvánította a 723/2011/EU végrehajtási rendeletet, mivel annak elfogadása az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (7) 15. cikkének (2) bekezdésében foglalt konzultációs eljárás megsértésével történt.

Eurobolt

6

7

2.   A BÍRÓSÁG ÁLTAL AZ EUROBOLT C-644/17. SZ. ÜGYBEN HOZOTT ÍTÉLET VÉGREHAJTÁSA

A BÍRÓSÁG ÁLTAL AZ EUROBOLT

| (7) | A Bíróság kimondta, hogy az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében előírt azon követelmény, hogy a tanácsadó bizottság számára az összes releváns információt legkésőbb 10 munkanappal a bizottság ülését megelőzően meg kell küldeni, az eljárás szabályosságának olyan lényeges szabályai közé tartozik, amelynek megsértése az érintett jogi aktus semmisségét eredményezi. (8) A Bíróság szerint az említett bekezdésben foglalt rendelkezés annyiban sérült, amennyiben egy Malajziából kötőelemeket importáló holland importőr, az Eurobolt észrevételei nem kerültek továbbításra a tagállamok felé legkésőbb 10 munkanappal a tanácsadó bizottság ülését megelőzően. |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság kimondta, hogy az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében előírt azon követelmény, hogy a tanácsadó bizottság számára az összes releváns információt legkésőbb 10 munkanappal a bizottság ülését megelőzően meg kell küldeni, az eljárás szabályosságának olyan lényeges szabályai közé tartozik, amelynek megsértése az érintett jogi aktus semmisségét eredményezi. (8) A Bíróság szerint az említett bekezdésben foglalt rendelkezés annyiban sérült, amennyiben egy Malajziából kötőelemeket importáló holland importőr, az Eurobolt észrevételei nem kerültek továbbításra a tagállamok felé legkésőbb 10 munkanappal a tanácsadó bizottság ülését megelőzően.

8

| (8) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke értelmében az Unió intézményei kötelesek megtenni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket. Ennek megfelelően a Bíróság által megállapított szabálytalanság orvoslása érdekében a Bizottság 2019. augusztus 27-én újból megindította a kijátszásellenes vizsgálatot. (9) |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke értelmében az Unió intézményei kötelesek megtenni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges lépéseket. Ennek megfelelően a Bíróság által megállapított szabálytalanság orvoslása érdekében a Bizottság 2019. augusztus 27-én újból megindította a kijátszásellenes vizsgálatot. (9)

9

| (9) | A kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindítása a Bíróság által az Eurobolt C-644/17. sz. ügyben hozott ítélet végrehajtására korlátozódott, azaz arra, hogy a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében a tanácsadó bizottsági eljárásra vonatkozóan előírt valamennyi eljárási követelménynek eleget tegyen. (10) Ezt az eljárást időközben felváltotta a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 5. cikke szerinti vizsgálóbizottsági eljárás. |
| --- | --- |

(9)

A kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindítása a Bíróság által az Eurobolt C-644/17. sz. ügyben hozott ítélet végrehajtására korlátozódott, azaz arra, hogy a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében a tanácsadó bizottsági eljárásra vonatkozóan előírt valamennyi eljárási követelménynek eleget tegyen. (10) Ezt az eljárást időközben felváltotta a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 5. cikke szerinti vizsgálóbizottsági eljárás.

Eurobolt

10

11

| (10) | Ezzel összefüggésben kiemelendő, hogy az Európai Unió jogi aktusait elvileg az elfogadásuk idején hatályban lévő eljárási szabályokkal összhangban kell elfogadni. A jogalkotó az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdését az alapul szolgáló vizsgálat időpontjában alkalmazandó formájában hatályon kívül helyezte. Ezért attól fogva, hogy a jogalkotó az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdését a 723/2011/EU végrehajtási rendelet elfogadásának időpontjában alkalmazandó formájában hatályon kívül helyezte, egy olyan eljárás, mint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján indított kijátszásellenes vizsgálat mostani újbóli megindítása, csak a kijátszásellenes intézkedések bevezetésére jelenleg alkalmazandó bizottsági eljárással folytatható le. (12) Az (EU) 2016/1036 rendelettel módosított és kodifikált 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése értelmében az eljárás mostani újbóli megindítása tekintetében a 182/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Ezzel összefüggésben kiemelendő, hogy az Európai Unió jogi aktusait elvileg az elfogadásuk idején hatályban lévő eljárási szabályokkal összhangban kell elfogadni. A jogalkotó az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdését az alapul szolgáló vizsgálat időpontjában alkalmazandó formájában hatályon kívül helyezte. Ezért attól fogva, hogy a jogalkotó az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdését a 723/2011/EU végrehajtási rendelet elfogadásának időpontjában alkalmazandó formájában hatályon kívül helyezte, egy olyan eljárás, mint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján indított kijátszásellenes vizsgálat mostani újbóli megindítása, csak a kijátszásellenes intézkedések bevezetésére jelenleg alkalmazandó bizottsági eljárással folytatható le. (12) Az (EU) 2016/1036 rendelettel módosított és kodifikált 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdése értelmében az eljárás mostani újbóli megindítása tekintetében a 182/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.

12

3.   AZ ÉSZREVÉTELEK ÉRTÉKELÉSE

AZ ÉSZREVÉTELEK ÉRTÉKELÉSE

3.1.   A kijátszásellenes vizsgálat keretében megfogalmazott észrevételek

A kijátszásellenes vizsgálat keretében megfogalmazott észrevételek

| (11) | Az Eurobolt a 2011. június 13-i beadványában két szempontból is megkérdőjelezte annak jogszerűségét, ahogyan a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkét értelmezte. Egyfelől előadta, hogy a kiterjesztett intézkedéseket nem volna szabad alkalmazni arra az érintett termékre, amely ténylegesen Malajziából származik. Másfelől megkérdőjelezte, hogy a Bizottságnak jogában áll-e egy hivatalból indított kijátszásellenes vizsgálat keretében az eredeti vizsgálat adatai alapján megállapítani a kár fennállását, anélkül, hogy a kárra vonatkozóan bizonyítékokkal rendelkezne. |
| --- | --- |

(11)

Az Eurobolt a 2011. június 13-i beadványában két szempontból is megkérdőjelezte annak jogszerűségét, ahogyan a Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkét értelmezte. Egyfelől előadta, hogy a kiterjesztett intézkedéseket nem volna szabad alkalmazni arra az érintett termékre, amely ténylegesen Malajziából származik. Másfelől megkérdőjelezte, hogy a Bizottságnak jogában áll-e egy hivatalból indított kijátszásellenes vizsgálat keretében az eredeti vizsgálat adatai alapján megállapítani a kár fennállását, anélkül, hogy a kárra vonatkozóan bizonyítékokkal rendelkezne.

| (12) | A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy egyik észrevétel sem az ítélet végrehajtásához kapcsolódott. Az Eurobolt észrevételei olyan kérdésekre vonatkoztak, amelyekre a vizsgálat nem terjedt ki. Mindazonáltal az észrevételek az érdemi tartalmuk alapján is elutasíthatók voltak. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy egyik észrevétel sem az ítélet végrehajtásához kapcsolódott. Az Eurobolt észrevételei olyan kérdésekre vonatkoztak, amelyekre a vizsgálat nem terjedt ki. Mindazonáltal az észrevételek az érdemi tartalmuk alapján is elutasíthatók voltak.

| (13) | Az Eurobolt első észrevételével összefüggésben, ahogyan azt a kijátszásellenes rendelet (46) preambulumbekezdése is megjegyzi, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi az intézkedéseknek a „harmadik országokból” érkező hasonló termék behozatalára történő kiterjesztését. Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az adott harmadik országban működő valódi gyártók kivételes kezelését. Mivel a kijátszásellenes vizsgálat során – az OLAF és a malajziai hatóságok vizsgálatainak ténymegállapításaival összhangban – megállapítást nyert a kijátszást megvalósító gyakorlat megléte, a kijátszásellenes rendelet 1. cikke a dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztette a Malajziában feladott importra. Azonban mentesülhettek a kiterjesztett intézkedések alkalmazása alól mindazok a vállalatok, amelyek igazolták, hogy valódi malajziai gyártók. Emellett a kijátszásellenes rendelet 2. cikke a mentesítés utólagos kérelmezésére is módot adott. Tehát mivel megerősítést nyert a kínai származású termékek Malajzián való átszállítása (lásd a kijátszásellenes rendelet (34) és (45) preambulumbekezdését), és a valódi malajziai gyártóktól érkező export mentesült a kijátszásellenes intézkedések alkalmazása alól, a Bizottság az Eurobolt első észrevételét elutasította. |
| --- | --- |

(13)

Az Eurobolt első észrevételével összefüggésben, ahogyan azt a kijátszásellenes rendelet (46) preambulumbekezdése is megjegyzi, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi az intézkedéseknek a „harmadik országokból” érkező hasonló termék behozatalára történő kiterjesztését. Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az adott harmadik országban működő valódi gyártók kivételes kezelését. Mivel a kijátszásellenes vizsgálat során – az OLAF és a malajziai hatóságok vizsgálatainak ténymegállapításaival összhangban – megállapítást nyert a kijátszást megvalósító gyakorlat megléte, a kijátszásellenes rendelet 1. cikke a dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztette a Malajziában feladott importra. Azonban mentesülhettek a kiterjesztett intézkedések alkalmazása alól mindazok a vállalatok, amelyek igazolták, hogy valódi malajziai gyártók. Emellett a kijátszásellenes rendelet 2. cikke a mentesítés utólagos kérelmezésére is módot adott. Tehát mivel megerősítést nyert a kínai származású termékek Malajzián való átszállítása (lásd a kijátszásellenes rendelet (34) és (45) preambulumbekezdését), és a valódi malajziai gyártóktól érkező export mentesült a kijátszásellenes intézkedések alkalmazása alól, a Bizottság az Eurobolt első észrevételét elutasította.

| (14) | Az Eurobolt második észrevételével kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése egyebek mellett azt követeli meg, hogy a kérdéses gyakorlat, eljárás vagy munka „a hasonló termékek árait és/vagy mennyiségét illetően bizonyítottan kárt okoz[zon] vagy aláássa a vám javító hatását [...]” (a kiemelés utólagos). Ennek a két követelménynek nem kell együttesen teljesülnie. A kijátszásellenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése bemutatja, hogy a kijátszás mind az árakat, mind pedig a mennyiségeket illetően aláásta az eredeti rendelettel kivetett dömpingellenes vám javító hatását. Az alaprendelet 13. cikkében foglalt jogi követelmények tehát teljesültek. Ennek megfelelően sem szükség nem volt arra, sem pedig jogi kötelezettség nem állt fenn arra vonatkozóan, hogy a Bizottság újraértékelje vagy ismételten felhasználja a Kínából érkező behozatal tekintetében az eredeti vizsgálat keretében megállapított káradatokat. Ezért a Bizottság ezt az észrevételt is elutasította. |
| --- | --- |

(14)

Az Eurobolt második észrevételével kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése egyebek mellett azt követeli meg, hogy a kérdéses gyakorlat, eljárás vagy munka „a hasonló termékek árait és/vagy mennyiségét illetően bizonyítottan kárt okoz[zon] vagy aláássa a vám javító hatását [...]” (a kiemelés utólagos). Ennek a két követelménynek nem kell együttesen teljesülnie. A kijátszásellenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése bemutatja, hogy a kijátszás mind az árakat, mind pedig a mennyiségeket illetően aláásta az eredeti rendelettel kivetett dömpingellenes vám javító hatását. Az alaprendelet 13. cikkében foglalt jogi követelmények tehát teljesültek. Ennek megfelelően sem szükség nem volt arra, sem pedig jogi kötelezettség nem állt fenn arra vonatkozóan, hogy a Bizottság újraértékelje vagy ismételten felhasználja a Kínából érkező behozatal tekintetében az eredeti vizsgálat keretében megállapított káradatokat. Ezért a Bizottság ezt az észrevételt is elutasította.

vagy

| (15) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kijátszásellenes rendelet – és különösen annak 2.8. és 4. szakasza – kellőképpen figyelembe vette az Eurobolt 2011. június 13-i beadványait, és megfelelően foglalkozott az Eurobolt észrevételeivel. Fontos ennek kapcsán azt is megjegyezni, hogy az Eurobolt sem a kínai származású termékek Malajzián történő átszállítására vonatkozó bizonyítékokat nem kérdőjelezte meg, sem pedig azt a ténymegállapítást, amely szerint azok a vállalatok, amelyektől az Eurobolt beszerezte az érintett terméket, félrevezető információkat szolgáltattak a Bizottságnak, és nem voltak képesek igazolni, hogy valódi malajziai gyártók. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kijátszásellenes rendelet – és különösen annak 2.8. és 4. szakasza – kellőképpen figyelembe vette az Eurobolt 2011. június 13-i beadványait, és megfelelően foglalkozott az Eurobolt észrevételeivel. Fontos ennek kapcsán azt is megjegyezni, hogy az Eurobolt sem a kínai származású termékek Malajzián történő átszállítására vonatkozó bizonyítékokat nem kérdőjelezte meg, sem pedig azt a ténymegállapítást, amely szerint azok a vállalatok, amelyektől az Eurobolt beszerezte az érintett terméket, félrevezető információkat szolgáltattak a Bizottságnak, és nem voltak képesek igazolni, hogy valódi malajziai gyártók.

3.2.   Az eljárás újbóli megindítása után megfogalmazott észrevételek értékelése

Az eljárás újbóli megindítása után megfogalmazott észrevételek értékelése

| (16) | A kijátszásellenes vizsgálatot újból megindító (EU) 2019/1374 bizottsági végrehajtási rendelet felkérte az érdekelt feleket a kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Két fél tett észrevételt. |
| --- | --- |

(16)

A kijátszásellenes vizsgálatot újból megindító (EU) 2019/1374 bizottsági végrehajtási rendelet felkérte az érdekelt feleket a kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Két fél tett észrevételt.

| (17) | Az Eurobolt azt állította, hogy az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a Bíróság által megállapított megsértése utólag nem orvosolható, mert alapvető eljárási követelmény megsértéséről van szó, ennélfogva az eredeti kijátszásellenes vizsgálat teljes lefolytatása érvénytelenné válik. |
| --- | --- |

(17)

Az Eurobolt azt állította, hogy az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a Bíróság által megállapított megsértése utólag nem orvosolható, mert alapvető eljárási követelmény megsértéséről van szó, ennélfogva az eredeti kijátszásellenes vizsgálat teljes lefolytatása érvénytelenné válik.

| (18) | Ez az állítás a következők miatt megalapozatlan. A 15. cikk (2) bekezdésének megsértése folytán nem válik érvénytelenné a teljes eljárás, mert a Bíróság által feltárt szabálytalanság nem érintette a kijátszásra vonatkozó érdemi ténymegállapításokat. Az érintett rendelkezések megsértését tehát a Bizottság orvosolhatja azzal, hogy újból megindítja a kijátszásellenes vizsgálatot azon a ponton, ahol a szabálytalanság történt. Ebből következően az Eurobolt eredeti észrevételeit és a végrehajtási jogi aktus tervezetét a kijátszásellenes intézkedések bevezetése tekintetében jelenleg hatályban lévő eljárásnak megfelelően meg kell küldeni az illetékes bizottságnak. Erre az eljárásra utal a (10) preambulumbekezdés. A kérdéses információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó jogszabályi határidő szerint a megküldésnek a bizottság ülése előtt legalább 14 nappal kell megtörténnie. Ez lehetővé teszi, hogy a tagállamok képviselőiből álló bizottság megismerje a kérdéses információkat, és ennek alapján a tagállamok kialakítsák álláspontjukat a végrehajtási jogi aktus tervezetéről. Ahogyan azt a Bíróság nemrégiben elismerte, az igazgatási eljárás folytatása és a dömpingellenes vámoknak a megsemmisített rendelet alkalmazási időszaka alatti behozatalokra történő újbóli kivetése a visszaható hatály tilalmába ütközőnek sem tekinthető. (13) |
| --- | --- |

(18)

Ez az állítás a következők miatt megalapozatlan. A 15. cikk (2) bekezdésének megsértése folytán nem válik érvénytelenné a teljes eljárás, mert a Bíróság által feltárt szabálytalanság nem érintette a kijátszásra vonatkozó érdemi ténymegállapításokat. Az érintett rendelkezések megsértését tehát a Bizottság orvosolhatja azzal, hogy újból megindítja a kijátszásellenes vizsgálatot azon a ponton, ahol a szabálytalanság történt. Ebből következően az Eurobolt eredeti észrevételeit és a végrehajtási jogi aktus tervezetét a kijátszásellenes intézkedések bevezetése tekintetében jelenleg hatályban lévő eljárásnak megfelelően meg kell küldeni az illetékes bizottságnak. Erre az eljárásra utal a (10) preambulumbekezdés. A kérdéses információk rendelkezésre bocsátására vonatkozó jogszabályi határidő szerint a megküldésnek a bizottság ülése előtt legalább 14 nappal kell megtörténnie. Ez lehetővé teszi, hogy a tagállamok képviselőiből álló bizottság megismerje a kérdéses információkat, és ennek alapján a tagállamok kialakítsák álláspontjukat a végrehajtási jogi aktus tervezetéről. Ahogyan azt a Bíróság nemrégiben elismerte, az igazgatási eljárás folytatása és a dömpingellenes vámoknak a megsemmisített rendelet alkalmazási időszaka alatti behozatalokra történő újbóli kivetése a visszaható hatály tilalmába ütközőnek sem tekinthető. (13)

13

| (19) | Amikor a Bíróság valamely ítélete érvénytelennek nyilvánít egy dömpingellenes rendeletet, az ítéletet végrehajtó intézménynek (jelen esetben a Bizottságnak) lehetősége van a rendelet elfogadását megalapozó eljárás folytatására. (14) Továbbá, hacsak a megállapított szabálytalanság maga után nem vonta a teljes eljárás érvénytelenségét, az intézménynek az érvénytelennek nyilvánított jogi aktus helyébe lépő jogi aktus elfogadása érdekében lehetősége van arra, hogy az eljárást attól az eljárási szakasztól folytassa, amelyben a szabálytalanság bekövetkezett. (15) |
| --- | --- |

(19)

Amikor a Bíróság valamely ítélete érvénytelennek nyilvánít egy dömpingellenes rendeletet, az ítéletet végrehajtó intézménynek (jelen esetben a Bizottságnak) lehetősége van a rendelet elfogadását megalapozó eljárás folytatására. (14) Továbbá, hacsak a megállapított szabálytalanság maga után nem vonta a teljes eljárás érvénytelenségét, az intézménynek az érvénytelennek nyilvánított jogi aktus helyébe lépő jogi aktus elfogadása érdekében lehetősége van arra, hogy az eljárást attól az eljárási szakasztól folytassa, amelyben a szabálytalanság bekövetkezett. (15)

14

15

| (20) | Az Eurobolt emellett azt is felvetette, hogy a Bizottság helytelenül járna el, ha újból bevezetné a kijátszásellenes intézkedéseket, hiszen azok már sem nem alkalmazandók, sem nem hatályosak. |
| --- | --- |

(20)

Az Eurobolt emellett azt is felvetette, hogy a Bizottság helytelenül járna el, ha újból bevezetné a kijátszásellenes intézkedéseket, hiszen azok már sem nem alkalmazandók, sem nem hatályosak.

| (21) | Ezzel kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy amikor orvosolja az eljárási szabálytalanságot és megerősíti a vizsgálat ténymegállapításait, amelyeket az ítélet nem kérdőjelezett meg, a Bizottság pusztán azt a kötelezettségét teljesíti, hogy intézkedéseket kell bevezetnie az érintett termék azon behozatalai vonatkozásában, amelyekre az intézkedések alkalmazásának időtartama alatt, azaz 2011. július 27. és 2016. február 27. között sor került. Ennek alapján a Bizottság elutasította az Eurobolt felvetését. |
| --- | --- |

(21)

Ezzel kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy amikor orvosolja az eljárási szabálytalanságot és megerősíti a vizsgálat ténymegállapításait, amelyeket az ítélet nem kérdőjelezett meg, a Bizottság pusztán azt a kötelezettségét teljesíti, hogy intézkedéseket kell bevezetnie az érintett termék azon behozatalai vonatkozásában, amelyekre az intézkedések alkalmazásának időtartama alatt, azaz 2011. július 27. és 2016. február 27. között sor került. Ennek alapján a Bizottság elutasította az Eurobolt felvetését.

| (22) | Egy másik fél, a Kötőelem-forgalmazók Európai Szövetsége (European Fastener Distributor Association, a továbbiakban: EFDA) felvetette, hogy „módszeresen nem veszik komolyan az európai kötőelem-forgalmazók és képviseleti szervezeteik alaposan átgondolt, jogos észrevételeit”. Emellett a fél azt is állította, hogy az az importőr, amely igazolni tudja, hogy kellő gondossággal járt el, és megtett minden észszerű és megfelelő intézkedést annak biztosítására, hogy szabályosan Malajziában gyártott terméket hozzon be, nem volna kötelezhető a dömpingellenes vám megfizetésére, a már megfizetett vámot pedig vissza kellene a számára téríteni. |
| --- | --- |

(22)

Egy másik fél, a Kötőelem-forgalmazók Európai Szövetsége (European Fastener Distributor Association, a továbbiakban: EFDA) felvetette, hogy „módszeresen nem veszik komolyan az európai kötőelem-forgalmazók és képviseleti szervezeteik alaposan átgondolt, jogos észrevételeit”. Emellett a fél azt is állította, hogy az az importőr, amely igazolni tudja, hogy kellő gondossággal járt el, és megtett minden észszerű és megfelelő intézkedést annak biztosítására, hogy szabályosan Malajziában gyártott terméket hozzon be, nem volna kötelezhető a dömpingellenes vám megfizetésére, a már megfizetett vámot pedig vissza kellene a számára téríteni.

módszeresen nem veszik komolyan az európai kötőelem-forgalmazók és képviseleti szervezeteik alaposan átgondolt, jogos észrevételeit

| (23) | A Bizottság elutasította az EFDA első felvetését, mert a fél nem mutatta be, hogy a vizsgálat újbóli megindításával összefüggésben mely konkrét esetben sérült a jogszerű eljárás elve, és bizonyítékokat sem szolgáltatott ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság elutasította az EFDA első felvetését, mert a fél nem mutatta be, hogy a vizsgálat újbóli megindításával összefüggésben mely konkrét esetben sérült a jogszerű eljárás elve, és bizonyítékokat sem szolgáltatott ezzel kapcsolatban.

| (24) | Az EFDA második felvetésével kapcsolatban az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a kijátszásra irányuló gyakorlatra, eljárásra vagy munkára az Unión kívül kerül sor, mentesség adható az érintett termék olyan gyártójának, amelyről megállapítható, hogy nem vesz részt a kijátszásban. Ebből következően az importőr által tanúsított kellő gondosság alapján nem adható mentesség azokban az esetekben, amikor a kijátszás az EU-n kívül valósul meg (mint a jelen ügyben). Ehelyett az exportőrnek kell bizonyítania, hogy valódi malajziai gyártó, és neki kell kérnie a mentességet. A kijátszásellenes rendelet 4. szakaszában ismertetett módon több malajziai exportőr is kért mentességet, és ezek vizsgálata nyomán a Bizottság összesen kilencnek közülük meg is adta azt. A Bizottság ennek megfelelően az EFDA második felvetését is elutasította. |
| --- | --- |

(24)

Az EFDA második felvetésével kapcsolatban az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a kijátszásra irányuló gyakorlatra, eljárásra vagy munkára az Unión kívül kerül sor, mentesség adható az érintett termék olyan gyártójának, amelyről megállapítható, hogy nem vesz részt a kijátszásban. Ebből következően az importőr által tanúsított kellő gondosság alapján nem adható mentesség azokban az esetekben, amikor a kijátszás az EU-n kívül valósul meg (mint a jelen ügyben). Ehelyett az exportőrnek kell bizonyítania, hogy valódi malajziai gyártó, és neki kell kérnie a mentességet. A kijátszásellenes rendelet 4. szakaszában ismertetett módon több malajziai exportőr is kért mentességet, és ezek vizsgálata nyomán a Bizottság összesen kilencnek közülük meg is adta azt. A Bizottság ennek megfelelően az EFDA második felvetését is elutasította.

| (25) | A megfogalmazott észrevételek és azok elemzése figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett érintett termék behozatalaira helyénvaló újból bevezetni az eredeti intézkedéseket. |
| --- | --- |

(25)

A megfogalmazott észrevételek és azok elemzése figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett érintett termék behozatalaira helyénvaló újból bevezetni az eredeti intézkedéseket.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (26) | Minden olyan fél, amely a kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindításakor jelentkezett, tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság újból be kívánta vezetni a dömpingellenes vámot. A szóban forgó felek a tájékoztatás kézhezvétele után meghatározott határidőn belül észrevételeket fogalmazhattak meg. Észrevételek az Eurobolttól és az EFDA-tól érkeztek. |
| --- | --- |

(26)

Minden olyan fél, amely a kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindításakor jelentkezett, tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság újból be kívánta vezetni a dömpingellenes vámot. A szóban forgó felek a tájékoztatás kézhezvétele után meghatározott határidőn belül észrevételeket fogalmazhattak meg. Észrevételek az Eurobolttól és az EFDA-tól érkeztek.

| (27) | Először: az Eurobolt megismételte azt a felvetését, hogy az alapvető eljárási követelmények megsértésével a teljes eljárás érvénytelenné válik, ezért utólag nem orvosolható. Másodszor: az Eurobolt előadta, hogy az olyan intézkedések újbóli bevezetése, amelyek jogalapját a WTO jogellenesnek ítélte, sérti a jogállamiság és a megfelelő ügyintézés elvét. Harmadszor: az Eurobolt felvetette, hogy a Bizottságnak az intézkedések újbóli bevezetésére vonatkozó javaslata ellehetetleníti a hatékony jogvédelmet, hiszen az következik belőle, hogy a Bizottság minden jogsértést orvosolhat egyszerűen utólag, továbbá mindez a piacvédelmi eljárásokkal kapcsolatos hatáskörök egyensúlyát is megbontja. Negyedszer: az Eurobolt előadta, hogy a Bizottság javaslata figyelmen kívül hagyja a hollandiai Hoge Raad (a holland legfelsőbb bíróság) által az Eurobolt kontra Staatssecretaris van Financiën ügyben hozott ítéletet, (16) és sürgette, hogy a Bizottság tartózkodjon a vámhatóságok kizárólagos hatáskörébe való beavatkozástól az Eurobolt által befizetett kijátszásellenes vámok visszafizetésével kapcsolatos döntések meghozatalát illetően. |
| --- | --- |

(27)

Először: az Eurobolt megismételte azt a felvetését, hogy az alapvető eljárási követelmények megsértésével a teljes eljárás érvénytelenné válik, ezért utólag nem orvosolható. Másodszor: az Eurobolt előadta, hogy az olyan intézkedések újbóli bevezetése, amelyek jogalapját a WTO jogellenesnek ítélte, sérti a jogállamiság és a megfelelő ügyintézés elvét. Harmadszor: az Eurobolt felvetette, hogy a Bizottságnak az intézkedések újbóli bevezetésére vonatkozó javaslata ellehetetleníti a hatékony jogvédelmet, hiszen az következik belőle, hogy a Bizottság minden jogsértést orvosolhat egyszerűen utólag, továbbá mindez a piacvédelmi eljárásokkal kapcsolatos hatáskörök egyensúlyát is megbontja. Negyedszer: az Eurobolt előadta, hogy a Bizottság javaslata figyelmen kívül hagyja a hollandiai Hoge Raad (a holland legfelsőbb bíróság) által az Eurobolt kontra Staatssecretaris van Financiën ügyben hozott ítéletet, (16) és sürgette, hogy a Bizottság tartózkodjon a vámhatóságok kizárólagos hatáskörébe való beavatkozástól az Eurobolt által befizetett kijátszásellenes vámok visszafizetésével kapcsolatos döntések meghozatalát illetően.

Eurobolt kontra Staatssecretaris van Financiën

16

| (28) | Az Eurobolt első felvetésével kapcsolatban, amelyet a vállalat már a kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindításakor is megfogalmazott, a Bizottság e rendelet (18) és (19) preambulumbekezdésére hivatkozik. Új érvek hiányában a Bizottság ezt a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(28)

Az Eurobolt első felvetésével kapcsolatban, amelyet a vállalat már a kijátszásellenes vizsgálat újbóli megindításakor is megfogalmazott, a Bizottság e rendelet (18) és (19) preambulumbekezdésére hivatkozik. Új érvek hiányában a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

| (29) | Az Eurobolt második felvetésével kapcsolatban: a Bizottság úgy döntött, hogy az intézkedéseket összhangba hozza a WTO vizsgálóbizottságainak és fellebbviteli testületének megállapításaival, ezért adta ki a 2016. február 26-i rendeletet (lásd e rendelet (5) preambulumbekezdését). A Bizottság akkor úgy döntött, hogy nem állapít meg visszaható hatályt. Ezt követően a Bizottságnak kötelessége volt megtenni a Bíróság ítéletének való megfeleléshez szükséges lépéseket, azaz orvosolni a Bíróság által megállapított szabálytalanságot. Mivel az eljárási hiba orvosolható volt és a kijátszásra vonatkozó ténymegállapítások megerősítést nyertek, a Bizottságnak jogában állt a kijátszásellenes vizsgálat nem vitatott ténymegállapításai alapján az intézkedések alkalmazási időszakára vonatkozóan újból kivetni a kijátszásellenes vámokat. Egyik említett intézkedés sem sérti a megfelelő ügyintézés elvét. Megemlítendő továbbá, hogy az Eurobolt anélkül hivatkozott a megfelelő ügyintézés elvére, hogy megjelölte volna, pontosan melyik jog sérült e tekintetben. (17) Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(29)

Az Eurobolt második felvetésével kapcsolatban: a Bizottság úgy döntött, hogy az intézkedéseket összhangba hozza a WTO vizsgálóbizottságainak és fellebbviteli testületének megállapításaival, ezért adta ki a 2016. február 26-i rendeletet (lásd e rendelet (5) preambulumbekezdését). A Bizottság akkor úgy döntött, hogy nem állapít meg visszaható hatályt. Ezt követően a Bizottságnak kötelessége volt megtenni a Bíróság ítéletének való megfeleléshez szükséges lépéseket, azaz orvosolni a Bíróság által megállapított szabálytalanságot. Mivel az eljárási hiba orvosolható volt és a kijátszásra vonatkozó ténymegállapítások megerősítést nyertek, a Bizottságnak jogában állt a kijátszásellenes vizsgálat nem vitatott ténymegállapításai alapján az intézkedések alkalmazási időszakára vonatkozóan újból kivetni a kijátszásellenes vámokat. Egyik említett intézkedés sem sérti a megfelelő ügyintézés elvét. Megemlítendő továbbá, hogy az Eurobolt anélkül hivatkozott a megfelelő ügyintézés elvére, hogy megjelölte volna, pontosan melyik jog sérült e tekintetben. (17) Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt a felvetést.

17

| (30) | Az Eurobolt harmadik felvetésével kapcsolatban: a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bíróság által megállapított érvénytelenség hatályát és indokait esetileg kell meghatározni (a Bíróság 2016. január 28-i ítélete, CM Eurologistik és GLS, C-283/14 és C-284/14, ECLI:EU:C:2016:57, 49. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat), és ebből következhet, hogy az érintett vámokat nem szükséges teljes mértékben azonnal visszafizetni (a Bíróság 2018. március 15-itélete, Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 70. pont). A jelen ügyben a szabálytalanság miatt nem vált érvénytelenné a teljes eljárás. A (7)–(10) preambulumbekezdésben ismertetett módon a jelen ügyben az eljárási követelmény megsértése orvosolható azzal, ha a Bizottság az alkalmazandó eljárási szabályokkal összhangban újból bevezeti az intézkedéseket. Ezek a kötelezettségek nem ássák alá a hatékony jogvédelem elvének érvényesülését. A Bizottság ezért ezt a felvetést is elutasította. |
| --- | --- |

(30)

Az Eurobolt harmadik felvetésével kapcsolatban: a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bíróság által megállapított érvénytelenség hatályát és indokait esetileg kell meghatározni (a Bíróság 2016. január 28-i ítélete, CM Eurologistik és GLS, C-283/14 és C-284/14, ECLI:EU:C:2016:57, 49. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat), és ebből következhet, hogy az érintett vámokat nem szükséges teljes mértékben azonnal visszafizetni (a Bíróság 2018. március 15-itélete, Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, 70. pont). A jelen ügyben a szabálytalanság miatt nem vált érvénytelenné a teljes eljárás. A (7)–(10) preambulumbekezdésben ismertetett módon a jelen ügyben az eljárási követelmény megsértése orvosolható azzal, ha a Bizottság az alkalmazandó eljárási szabályokkal összhangban újból bevezeti az intézkedéseket. Ezek a kötelezettségek nem ássák alá a hatékony jogvédelem elvének érvényesülését. A Bizottság ezért ezt a felvetést is elutasította.

CM Eurologistik és GLS

Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg

| (31) | Az Eurobolt negyedik felvetésével kapcsolatban: a (8) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottságnak meg kellett tennie az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltaknak való megfeleléshez szükséges lépéseket. A holland legfelsőbb bíróság – amely egyébként a konkrét ügyben azt a kérdést bírálta el, hogy a dömpingellenes vámok visszafizetésekor jár-e kamat – nem mentesítheti a Bizottságot a Bíróság ítéletéből eredő kötelezettségének teljesítése alól. A Bizottság eljárása emellett a tagállami vámhatóságok hatáskörét sem sérti, ahogyan azt a Bíróság mind a C&J Clark International-ügyben, (18) mind pedig a Deichmann-ügyben (19) kimondta. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(31)

Az Eurobolt negyedik felvetésével kapcsolatban: a (8) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottságnak meg kellett tennie az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltaknak való megfeleléshez szükséges lépéseket. A holland legfelsőbb bíróság – amely egyébként a konkrét ügyben azt a kérdést bírálta el, hogy a dömpingellenes vámok visszafizetésekor jár-e kamat – nem mentesítheti a Bizottságot a Bíróság ítéletéből eredő kötelezettségének teljesítése alól. A Bizottság eljárása emellett a tagállami vámhatóságok hatáskörét sem sérti, ahogyan azt a Bíróság mind a C&J Clark International-ügyben, (18) mind pedig a Deichmann-ügyben (19) kimondta. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt a felvetést.

C&J Clark International

18

Deichmann

19

| (32) | Az EFDA sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a Bizottság elutasította azt a korábbi felvetését, amely szerint mentességet kellene élveznie a dömpingellenes vámok megfizetése alól annak az importőrnek, amely igazolni tudja, hogy kellő gondossággal járt el annak biztosítása érdekében, hogy szabályosan Malajziában gyártott terméket hozzon be. Az EFDA kérte, hogy a Bizottság vizsgálja meg ismét aggályait. |
| --- | --- |

(32)

Az EFDA sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a Bizottság elutasította azt a korábbi felvetését, amely szerint mentességet kellene élveznie a dömpingellenes vámok megfizetése alól annak az importőrnek, amely igazolni tudja, hogy kellő gondossággal járt el annak biztosítása érdekében, hogy szabályosan Malajziában gyártott terméket hozzon be. Az EFDA kérte, hogy a Bizottság vizsgálja meg ismét aggályait.

| (33) | A (24) preambulumbekezdésben ismertetett módon az importőr által tanúsított kellő gondosság alapján nem adható mentesség azokban az esetekben, amikor a kijátszás az EU-n kívül valósul meg (mint a jelen ügyben). Ezért a Bizottság megerősítette az EFDA felvetésének korábbi elutasítását. |
| --- | --- |

(33)

A (24) preambulumbekezdésben ismertetett módon az importőr által tanúsított kellő gondosság alapján nem adható mentesség azokban az esetekben, amikor a kijátszás az EU-n kívül valósul meg (mint a jelen ügyben). Ezért a Bizottság megerősítette az EFDA felvetésének korábbi elutasítását.

| (34) | A fentieknek megfelelően az érdekelt felek tájékoztatását követően megfogalmazott észrevételek nyomán nem változtak meg a Bizottságnak a (25) preambulumbekezdésben foglalt következtetései. |
| --- | --- |

(34)

A fentieknek megfelelően az érdekelt felek tájékoztatását követően megfogalmazott észrevételek nyomán nem változtak meg a Bizottságnak a (25) preambulumbekezdésben foglalt következtetései.

| (35) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítések esetében az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában minden hónap első naptári napján közzétett kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(35)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítések esetében az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában minden hónap első naptári napján közzétett kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

20

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (36) | Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(36)

Ez a rendelet összhangban van az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó egyes vasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült kötőelemek, köztük a facsavarok (az állványcsavarok kivételével), az önfúró csavarok és más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból esztergált, legfeljebb 6 mm szárvastagságú csavarok kivételével, továbbá a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára a 91/2009/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésével kivetett, „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, a 723/2011/EU végrehajtási rendelet alkalmazási időszakában az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kódok alá tartozó egyes vasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült kötőelemek, köztük a facsavarok (az állványcsavarok kivételével), az önfúró csavarok és más csavarok és fejescsavarok (anyával vagy alátéttel is, de a tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból esztergált, legfeljebb 6 mm szárvastagságú csavarok kivételével, továbbá a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek behozatalára. A TARIC-kódokat e rendelet I. melléklete sorolja fel.

(2)   E cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó a II. mellékletben felsorolt exportáló gyártók esetében.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot – a (2) bekezdésben felsorolt vállalatok által gyártott termékek behozatala kivételével – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, a 966/2010/EU rendelet 2. cikkével, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésével és 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban nyilvántartásba vett behozatalok tekintetében kell beszedni.

2. cikk

(1)   A 723/2011/EU végrehajtási rendelet alapján beszedett vámok nem téríthetők vissza.

(2)   A Bizottság által az Eurobolt C-644/17. sz. (ECLI:EU:C:2019:555) ügyben hozott ítélet nyomán visszatérített összegeket az összeget visszatérítő hatóságok visszafizettetik.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. április 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 91/2009/EK rendelete (2009. január 26.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 29., 2009.1.31., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 966/2010/EU rendelete (2010. október 27.) a 91/2009/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalával szemben bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott, Malajziából származóként vagy nem ilyenként bejelentett vas vagy acél kötőelemek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásbavételi kötelezettségének előírásáról (HL L 282., 2010.10.28., 29. o.).

3

(4)  A Tanács 723/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 18.) a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 194., 2011.7.26., 6. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/278 végrehajtási rendelete (2016. február 26.) a Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről (HL L 52., 2016.2.27., 24. o.).

5

(6)  
  Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555.

6

Eurobolt

(7)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.). A rendeletet hatályon kívül helyezte és felváltotta az (EU) 2016/1036 rendelet.

7

(8)  A Bíróság ítélete, Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555, 51. pont.

8

Eurobolt

(9)  A Bizottság (EU) 2019/1374 végrehajtási rendelete (2019. augusztus 26.) a 91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2011. július 18-i 723/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet tekintetében a 2019. július 3-i C-644/17 Eurobolt ügyben hozott ítéletet követő vizsgálat újraindításáról (HL L 223., 2019.8.27., 1. o.).

9

(10)  A kérdéses ítélet által nem vitatott ténymegállapítások továbbra is teljes mértékben érvényesek (lásd értelemszerűen: a Törvényszék ítélete, Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, 333–342. pont).

10

Jinan Meide Casting Co. Ltd

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.). Lásd ezzel kapcsolatban: az Európai Parlament és a Tanács 37/2014/EU rendelete (2014. január 15.) a közös kereskedelempolitikára vonatkozó egyes rendeleteknek bizonyos intézkedések elfogadási eljárásai tekintetében történő módosításáról (HL L 18., 2014.1.21., 1. o.).

11

(12)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 44–55. pont.

12

Deichmann

(13)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 79. pont; valamint a Bíróság 2019. június 19-i ítélete, C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, EU:C:2019:508, 58. o.

13

Deichmann SE kontra Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(14)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 73. pont; lásd még: a Bíróság 2019. június 19-i ítélete, C&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, 43. pont.

14

(15)  Uo., 74. pont; lásd még: a Bíróság 2019. június 19-i ítélete, C&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, 43. pont.

15

(16)  Hoge Raad, Eurobolt kontra Staatssecretaris van Financiën, 2019. november 29., 15/04667 bis, NL:HR:2019:1875.

16

Eurobolt kontra Staatssecretaris van Financiën

(17)  Lásd: az Elsőfokú Bíróság 2003. október 2-i ítélete, Area Cova kontra Tanács és Bizottság, T-196/99, ECLI:EU:T:2001:281, 43. pont; az Elsőfokú Bíróság 2006. október 4-i ítélete, Tillack kontra Bizottság, T-193/04, ECLI:EU:T:2006:292, 127. pont; az Elsőfokú Bíróság 2008. november 13-i ítélete, SPM kontra Tanács és Bizottság, T-128/05, ECLI:EU:T:2008:494, 127. pont.

17

(18)  A Bíróság 2019. június 19-i ítélete, C&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, 84–85. pont.

18

C&J Clark International

(19)  A Bíróság 2018. március 15-i ítélete, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 84. pont.

19

Deichmann

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

20

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikkben meghatározott egyes vas vagy acél kötőelemek TARIC-kódjai

a)   
  2011. július 27-től 2016. február 27-ig érvényes kódok:

KN-kódok: ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 (TARIC-kódok: 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 és 7318220095)

b)   
  2011. július 27-től 2012. június 30-ig érvényes kód:

7318149991

c)   
  2012. július 1-jétől 2016. február 27-ig érvényes kódok:

7318149920, 7318149992

---

II. MELLÉKLET

Az exportáló gyártók jegyzéke

| Exportáló gyártó neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd | B123 |
| Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd | B124 |
| Jinfast Industries Sdn. Bhd | B125 |
| Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd | B126 |
| Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd | B127 |
| Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd | B128 |
| TI Metal Forgings Sdn. Bhd | B129 |
| United Bolt and Nut Sdn. Bhd | B130 |
| Andfast Malaysia Sdn. Bhd. | B265 |

Exportáló gyártó neve

TARIC-kiegészítő kód

Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

B123

Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

B124

Jinfast Industries Sdn. Bhd

B125

Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

B126

Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

B127

Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

B128

TI Metal Forgings Sdn. Bhd

B129

United Bolt and Nut Sdn. Bhd

B130

Andfast Malaysia Sdn. Bhd.

B265

---

IRÁNYELVEK

| 2020.5.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/612 IRÁNYELVE

(2020. május 4.)

a vezetői engedélyekről szóló 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikkére,

mivel:

| (1) | azt a már hatályos különleges rendelkezést, miszerint a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a C, CE, D és DE kategóriájú jármű vezetésére jogosító engedélyen nem tüntetik fel az automata sebességváltóra vonatkozó korlátozást, amennyiben a kérelmező már rendelkezik kézi sebességváltóval rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel a B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriák legalább egyikében, indokolt kiterjeszteni a BE, C1, C1E, D1 és D1E kategóriájú járművezetői engedélyekre is. |
| --- | --- |

(1)

azt a már hatályos különleges rendelkezést, miszerint a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a C, CE, D és DE kategóriájú jármű vezetésére jogosító engedélyen nem tüntetik fel az automata sebességváltóra vonatkozó korlátozást, amennyiben a kérelmező már rendelkezik kézi sebességváltóval rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel a B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriák legalább egyikében, indokolt kiterjeszteni a BE, C1, C1E, D1 és D1E kategóriájú járművezetői engedélyekre is.

| (2) | E kiterjesztést a műszaki fejlődés indokolja, különösen az, hogy a közlekedési ágazatban megjelent és egyre elterjedtebb az olyan modernebb, biztonságosabb és kevéssé szennyező járművek használata, amelyek különböző félautomata, automata vagy hibrid sebességváltó rendszerekkel vannak felszerelve. Az automata sebességváltós járművek vezetésére vonatkozó jelenlegi korlátozás egyszerűsítése ezenfelül csökkentené az érintettekre, többek között a közúti közlekedésben érdekelt kis-és középvállalkozásokra és mikrovállalkozásokra háruló adminisztratív és pénzügyi terheket. |
| --- | --- |

(2)

E kiterjesztést a műszaki fejlődés indokolja, különösen az, hogy a közlekedési ágazatban megjelent és egyre elterjedtebb az olyan modernebb, biztonságosabb és kevéssé szennyező járművek használata, amelyek különböző félautomata, automata vagy hibrid sebességváltó rendszerekkel vannak felszerelve. Az automata sebességváltós járművek vezetésére vonatkozó jelenlegi korlátozás egyszerűsítése ezenfelül csökkentené az érintettekre, többek között a közúti közlekedésben érdekelt kis-és középvállalkozásokra és mikrovállalkozásokra háruló adminisztratív és pénzügyi terheket.

| (3) | A járművezetői jártassági és magatartási vizsgákon használandó A2 kategóriájú vizsgajárművekre vonatkozó követelményeket ki kell igazítani a műszaki fejlemények, különösen a belső égésű motorok és az alvázak fejlődésének, valamint az elektromos motorkerékpárok térhódításának figyelembevétele érdekében. Az A2 kategóriájú vizsgajárművekre vonatkozó műszaki követelmények kiigazítása révén biztosítania kell továbbá, hogy a kérelmezőket olyan járműveken vizsgáztassák, amelyek a lehető legjobban tükrözik a megszerzendő vezetői engedély kategóriáját. |
| --- | --- |

(3)

A járművezetői jártassági és magatartási vizsgákon használandó A2 kategóriájú vizsgajárművekre vonatkozó követelményeket ki kell igazítani a műszaki fejlemények, különösen a belső égésű motorok és az alvázak fejlődésének, valamint az elektromos motorkerékpárok térhódításának figyelembevétele érdekében. Az A2 kategóriájú vizsgajárművekre vonatkozó műszaki követelmények kiigazítása révén biztosítania kell továbbá, hogy a kérelmezőket olyan járműveken vizsgáztassák, amelyek a lehető legjobban tükrözik a megszerzendő vezetői engedély kategóriáját.

| (4) | A 2006/126/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/126/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (2) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez olyan magyarázó jellegű dokumentumo(ka)t is mellékelnek, melyekben rávilágítanak az irányelv egyes elemei és az azokat átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatra. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok és a Bizottság magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatának (2) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez olyan magyarázó jellegű dokumentumo(ka)t is mellékelnek, melyekben rávilágítanak az irányelv egyes elemei és az azokat átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatra.

| (6) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a vezetői engedélyekkel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a vezetői engedélyekkel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/126/EK irányelv II. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2020. november 1-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2020. november 1-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal belső joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. május 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 403., 2006.12.30., 18. o.

1

(2)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2006/126/EK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

| a) | az 5.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „5.1.3. A BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriákra vonatkozó különleges rendelkezések
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenti 5.1.2. pont hatálya alá tartozó, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriájú jármű vezetésére jogosító engedélyen nem tüntetnek fel az automata sebességváltóra vonatkozó korlátozást, amennyiben a kérelmező már rendelkezik kézi sebességváltóval rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel az alábbi kategóriák legalább egyikében: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E, továbbá a jártassági és magatartásvizsga során végrehajtotta a 8.4. pontban említett tevékenységeket.”; |
| --- | --- |

a)

az 5.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.1.3. A BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriákra vonatkozó különleges rendelkezések

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a fenti 5.1.2. pont hatálya alá tartozó, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E kategóriájú jármű vezetésére jogosító engedélyen nem tüntetnek fel az automata sebességváltóra vonatkozó korlátozást, amennyiben a kérelmező már rendelkezik kézi sebességváltóval rendelkező jármű vezetésére jogosító engedéllyel az alábbi kategóriák legalább egyikében: B, BE, C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 vagy D1E, továbbá a jártassági és magatartásvizsga során végrehajtotta a 8.4. pontban említett tevékenységeket.”;

| b) | az 5.2. pontban az A2 kategóriára vonatkozó bejegyzés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Amennyiben a motorkerékpár belső égésű motorral van felszerelve, annak hengerűrtartalma legalább 250 cm3.” |
| --- | --- |

b)

az 5.2. pontban az A2 kategóriára vonatkozó bejegyzés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben a motorkerékpár belső égésű motorral van felszerelve, annak hengerűrtartalma legalább 250 cm3.”

---

HATÁROZATOK

| 2020.5.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/613 HATÁROZATA

(2020. február 7.)

a Németország által a Deutsche Post AG javára végrehajtott, SA.17653 – C36/2007 (korábbi NN 25/2007) számú intézkedésről

(az értesítés a C(2020) 593. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1), és tekintettel a benyújtott észrevételekre,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az állami támogatási eljárások lényegi összefoglalása

Az állami támogatási eljárások lényegi összefoglalása

1.1.1.   Az eljárás megindításáról szóló határozat

Az eljárás megindításáról szóló határozat

| (1) | A United Parcel Service (a továbbiakban: UPS) 1994-ben panaszt nyújtott be, amelyben arra hivatkozott, hogy a Deutsche Bundespost POSTDIENST (a továbbiakban: POSTDIENST) jogellenes állami támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(1)

A United Parcel Service (a továbbiakban: UPS) 1994-ben panaszt nyújtott be, amelyben arra hivatkozott, hogy a Deutsche Bundespost POSTDIENST (a továbbiakban: POSTDIENST) jogellenes állami támogatásban részesült.

| (2) | A Bizottság 1999. október 23-án indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) több állami támogatási intézkedéssel szemben; ezek: az egyetemes szolgáltatási kötelezettségért járó kompenzáció, az állami kezességvállalás és az 1995 és 1999 között nyújtott nyugdíjtámogatások. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 1999. október 23-án indította meg a hivatalos vizsgálati eljárást (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) több állami támogatási intézkedéssel szemben; ezek: az egyetemes szolgáltatási kötelezettségért járó kompenzáció, az állami kezességvállalás és az 1995 és 1999 között nyújtott nyugdíjtámogatások.

| (3) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (4) | Németország 1999. szeptember 16-án nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(4)

Németország 1999. szeptember 16-án nyújtott be észrevételeket.

| (5) | A közzétételt követően a Bizottsághoz 14 érdekelt féltől érkeztek észrevételek, amelyeket megfelelően továbbítottak a német kormánynak az 1999. december 15-i levélben, egyúttal lehetőséget biztosítottak Németország számára, hogy ezekhez észrevételeket fűzzön. |
| --- | --- |

(5)

A közzétételt követően a Bizottsághoz 14 érdekelt féltől érkeztek észrevételek, amelyeket megfelelően továbbítottak a német kormánynak az 1999. december 15-i levélben, egyúttal lehetőséget biztosítottak Németország számára, hogy ezekhez észrevételeket fűzzön.

| (6) | A német hatóságok a 2000. február 1-jén kelt, beérkezettként 2000. február 2-án iktatott levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(6)

A német hatóságok a 2000. február 1-jén kelt, beérkezettként 2000. február 2-án iktatott levelükben válaszoltak.

1.1.2.   A 2002. évi határozat

A 2002. évi határozat

| (7) | 2002. június 19-én a Bizottság elfogadta a 2002/753/EK határozatot (3) (a továbbiakban: 2002. évi határozat), amelyben megállapította, hogy a POSTDIENST és jogutódja, a Deutsche Post AG (a továbbiakban: DPAG, míg a POSTDIENST és a DPAG együtt a továbbiakban: Deutsche Post) a határköltségek alatt határozta meg a háztól házig történő csomagküldés díját, és hogy ez az agresszív árpolitika nem tartozott a Deutsche Post egyetemes szolgáltatási kötelezettsége körébe. |
| --- | --- |

(7)

2002. június 19-én a Bizottság elfogadta a 2002/753/EK határozatot (3) (a továbbiakban: 2002. évi határozat), amelyben megállapította, hogy a POSTDIENST és jogutódja, a Deutsche Post AG (a továbbiakban: DPAG, míg a POSTDIENST és a DPAG együtt a továbbiakban: Deutsche Post) a határköltségek alatt határozta meg a háztól házig történő csomagküldés díját, és hogy ez az agresszív árpolitika nem tartozott a Deutsche Post egyetemes szolgáltatási kötelezettsége körébe.

3

| (8) | A Bizottság úgy vélte, hogy az ebből eredő 572 millió EUR veszteséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 106. és 107. cikkének megsértésével végül állami forrásokból finanszírozták, amelyek különböző formákban folytak be a Deutsche Posthoz (például állami kompenzációk a Deutsche Bundespost TELEKOM – a továbbiakban: TELEKOM – testvérvállalaton keresztül, állami hitelgaranciák és állami támogatás a postai köztisztviselők nyugdíjának finanszírozásához). |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság úgy vélte, hogy az ebből eredő 572 millió EUR veszteséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 106. és 107. cikkének megsértésével végül állami forrásokból finanszírozták, amelyek különböző formákban folytak be a Deutsche Posthoz (például állami kompenzációk a Deutsche Bundespost TELEKOM – a továbbiakban: TELEKOM – testvérvállalaton keresztül, állami hitelgaranciák és állami támogatás a postai köztisztviselők nyugdíjának finanszírozásához).

| (9) | A 2002. évi határozatot követően Németország visszafizettette az 572 millió EUR összeegyeztethetetlen állami támogatást a DPAG-val. A Deutsche Post az uniós bíróságokon megtámadta a határozatot. |
| --- | --- |

(9)

A 2002. évi határozatot követően Németország visszafizettette az 572 millió EUR összeegyeztethetetlen állami támogatást a DPAG-val. A Deutsche Post az uniós bíróságokon megtámadta a határozatot.

1.1.3.   A 2002. évi határozatot követő újabb panaszok

A 2002. évi határozatot követő újabb panaszok

| (10) | 2004. május 13-án a UPS további panaszt nyújtott be a 2002. évi határozatot követően a Deutsche Post számára nyújtott jogellenes állami támogatást illetően. A UPS véleménye szerint a 2002. évi határozatban nem vizsgálták meg az 1994-ben benyújtott eredeti panaszban felsorolt összes intézkedést, és a Deutsche Post számára nyújtott pénzügyi kedvezmények jelentősen meghaladták az 572 millió EUR nagyságú összeegyeztethetetlen állami támogatást. Ezenfelül, a UPS úgy látja, a Deutsche Post állami forrásokat használt fel csomagküldő műveleteinek kiszélesítésére (amelyre például más vállalatok felvásárlása útján került sor), valamint arra, hogy szolgáltatásait túl alacsony transzferárakon értékesítse leányvállalatai, a Postbank AG (a továbbiakban: POSTBANK) és a Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG számára, amelyek a banki szolgáltatások, illetve DHL márkanév alatt a vállalati csomagküldés terén működtek. |
| --- | --- |

(10)

2004. május 13-án a UPS további panaszt nyújtott be a 2002. évi határozatot követően a Deutsche Post számára nyújtott jogellenes állami támogatást illetően. A UPS véleménye szerint a 2002. évi határozatban nem vizsgálták meg az 1994-ben benyújtott eredeti panaszban felsorolt összes intézkedést, és a Deutsche Post számára nyújtott pénzügyi kedvezmények jelentősen meghaladták az 572 millió EUR nagyságú összeegyeztethetetlen állami támogatást. Ezenfelül, a UPS úgy látja, a Deutsche Post állami forrásokat használt fel csomagküldő műveleteinek kiszélesítésére (amelyre például más vállalatok felvásárlása útján került sor), valamint arra, hogy szolgáltatásait túl alacsony transzferárakon értékesítse leányvállalatai, a Postbank AG (a továbbiakban: POSTBANK) és a Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG számára, amelyek a banki szolgáltatások, illetve DHL márkanév alatt a vállalati csomagküldés terén működtek.

| (11) | A Bizottság szolgálatai 2004. november 9-én és 2005. április 1-jén fordultak információkéréssel Németországhoz. Németország 2004. december 2-án, illetve 2005. június 3-án küldte meg válaszát. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság szolgálatai 2004. november 9-én és 2005. április 1-jén fordultak információkéréssel Németországhoz. Németország 2004. december 2-án, illetve 2005. június 3-án küldte meg válaszát.

| (12) | 2004. július 16-án a TNT Post AG & Co KG (a továbbiakban: TNT) panaszt nyújtott be, amelyben szintén arra hivatkozott, hogy a Deutsche Post túlzottan alacsony transzferárakon értékesített szolgáltatásokat a POSTBANK-nak. Állítása szerint a POSTBANK csak a teljesített szolgáltatások változó költségeit fizette meg, míg a Deutsche Post a kézbesítési hálózat állandó közös költségeit teljes mértékben a levélküldési monopóliumából szerzett bevételeiből finanszírozta. |
| --- | --- |

(12)

2004. július 16-án a TNT Post AG & Co KG (a továbbiakban: TNT) panaszt nyújtott be, amelyben szintén arra hivatkozott, hogy a Deutsche Post túlzottan alacsony transzferárakon értékesített szolgáltatásokat a POSTBANK-nak. Állítása szerint a POSTBANK csak a teljesített szolgáltatások változó költségeit fizette meg, míg a Deutsche Post a kézbesítési hálózat állandó közös költségeit teljes mértékben a levélküldési monopóliumából szerzett bevételeiből finanszírozta.

| (13) | A Bizottság szolgálatai 2004. november 11-én és 2005. április 25-én fordultak információkéréssel Németországhoz. Németország 2004. december 17-én, illetve 2005. június 23-án küldte meg válaszát. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság szolgálatai 2004. november 11-én és 2005. április 25-én fordultak információkéréssel Németországhoz. Németország 2004. december 17-én, illetve 2005. június 23-án küldte meg válaszát.

1.1.4.   Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat

Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat

| (14) | Az újabb panaszokat követően a Bizottság 2007. szeptember 12-én levélben (4) tájékoztatta Németországot arról a határozatáról, hogy az eredetileg 1999-ben indított eljárást kiterjeszti (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat). |
| --- | --- |

(14)

Az újabb panaszokat követően a Bizottság 2007. szeptember 12-én levélben (4) tájékoztatta Németországot arról a határozatáról, hogy az eredetileg 1999-ben indított eljárást kiterjeszti (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat).

4

| (15) | Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat célja az volt, hogy beemeljék az eljárásba az újonnan beérkezett információkat, és alaposan megvizsgálják a Deutsche Post javára hozott állami intézkedések által esetlegesen előidézett versenytorzulásokat. |
| --- | --- |

(15)

Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat célja az volt, hogy beemeljék az eljárásba az újonnan beérkezett információkat, és alaposan megvizsgálják a Deutsche Post javára hozott állami intézkedések által esetlegesen előidézett versenytorzulásokat.

| (16) | Németország 2007. december 14-én küldte meg észrevételeit, a Deutsche Post pedig megtámadta az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot, vitatva annak érvényességét (5). 2007. november 16-án a UPS és a TNT megtették észrevételeiket. Németország 2007. december 20-án a határidő meghosszabbítását kérte, majd 2008. március 12-én benyújtotta a TNT és a UPS véleményéhez fűzött észrevételét. |
| --- | --- |

(16)

Németország 2007. december 14-én küldte meg észrevételeit, a Deutsche Post pedig megtámadta az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot, vitatva annak érvényességét (5). 2007. november 16-án a UPS és a TNT megtették észrevételeiket. Németország 2007. december 20-án a határidő meghosszabbítását kérte, majd 2008. március 12-én benyújtotta a TNT és a UPS véleményéhez fűzött észrevételét.

5

1.1.5.   
  2008. július 17-i információkérés

2008. július 17-i információkérés

| (17) | A Bizottság 2008. július 17-én információkéréssel fordult Németországhoz, megkeresése az összes vizsgálandó állami intézkedésre irányult, és tartalmazott egy, a Deutsche Post 1989 és 2007 közötti bevételeire és költségeire vonatkozó kérdőívet is. 2008. augusztus 5-én Németország a határidő határozatlan idejű meghosszabbítását kérte, mivel a válaszadás előtt először meg kellett vizsgálnia, hogy bizonyos adatok rendelkezésre állnak-e. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság 2008. július 17-én információkéréssel fordult Németországhoz, megkeresése az összes vizsgálandó állami intézkedésre irányult, és tartalmazott egy, a Deutsche Post 1989 és 2007 közötti bevételeire és költségeire vonatkozó kérdőívet is. 2008. augusztus 5-én Németország a határidő határozatlan idejű meghosszabbítását kérte, mivel a válaszadás előtt először meg kellett vizsgálnia, hogy bizonyos adatok rendelkezésre állnak-e.

| (18) | 2008. augusztus 12-én a Bizottság kifejtette, hogy miért van szükség a Deutsche Post 1989 és 2007 közötti bevételeinek és költségeinek vizsgálatára, és ragaszkodott a kért információk megküldéséhez. |
| --- | --- |

(18)

2008. augusztus 12-én a Bizottság kifejtette, hogy miért van szükség a Deutsche Post 1989 és 2007 közötti bevételeinek és költségeinek vizsgálatára, és ragaszkodott a kért információk megküldéséhez.

| (19) | 2008. augusztus 14-i beadványában Németország újra azzal érvelt, hogy nem áll fenn olyan ok, amely miatt a Deutsche Post 1994 utáni bevételeit és költségeit vizsgálni kellene. A Bizottság 2008. augusztus 22-én fenntartotta magának a jogot arra, hogy a 659/1999/EK tanácsi rendelet (6) 10. cikkének (3) bekezdése alapján információnyújtási rendelkezést adjon ki arra az esetre, ha Németország nem küldi meg a kért információkat. |
| --- | --- |

(19)

2008. augusztus 14-i beadványában Németország újra azzal érvelt, hogy nem áll fenn olyan ok, amely miatt a Deutsche Post 1994 utáni bevételeit és költségeit vizsgálni kellene. A Bizottság 2008. augusztus 22-én fenntartotta magának a jogot arra, hogy a 659/1999/EK tanácsi rendelet (6) 10. cikkének (3) bekezdése alapján információnyújtási rendelkezést adjon ki arra az esetre, ha Németország nem küldi meg a kért információkat.

6

| (20) | 2008. október 2-án Németország bemutatta egy újabb jogi szakvélemény eredményeit, amely azon álláspontjának alátámasztására szolgált, miszerint nincs szükség az 1994 utáni időszak számviteli elemzésére, és ezért az 1990–1994 közötti időszak tekinthető megfelelő vizsgálati időszaknak. |
| --- | --- |

(20)

2008. október 2-án Németország bemutatta egy újabb jogi szakvélemény eredményeit, amely azon álláspontjának alátámasztására szolgált, miszerint nincs szükség az 1994 utáni időszak számviteli elemzésére, és ezért az 1990–1994 közötti időszak tekinthető megfelelő vizsgálati időszaknak.

| (21) | 2008. október 28-án Németország az állami kezességvállalásra és a nyugdíjtámogatásra vonatkozó információkat juttatott el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(21)

2008. október 28-án Németország az állami kezességvállalásra és a nyugdíjtámogatásra vonatkozó információkat juttatott el a Bizottsághoz.

1.1.6.   A 2008. október 30-i információnyújtási rendelkezés

A 2008. október 30-i információnyújtási rendelkezés

| (22) | A Bizottság nem fogadta el Németország érveit, és ragaszkodott ahhoz, hogy a végrehajtott állami intézkedések versenyjogi hatásainak teljes értékeléséhez szükség van a 2007-ig kiterjedő elemzésre. A Bizottság a 2008. augusztus 12-i és 2008. augusztus 22-i két emlékeztetőt követően 2008. október 30-án információnyújtási rendelkezést bocsátott ki, amellyel hivatalosan felszólította Németországot az 1989 és 2007 közötti teljes időszak összes szükséges számviteli adatának bemutatására. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság nem fogadta el Németország érveit, és ragaszkodott ahhoz, hogy a végrehajtott állami intézkedések versenyjogi hatásainak teljes értékeléséhez szükség van a 2007-ig kiterjedő elemzésre. A Bizottság a 2008. augusztus 12-i és 2008. augusztus 22-i két emlékeztetőt követően 2008. október 30-án információnyújtási rendelkezést bocsátott ki, amellyel hivatalosan felszólította Németországot az 1989 és 2007 közötti teljes időszak összes szükséges számviteli adatának bemutatására.

| (23) | Németország és a Deutsche Post vitatta az információnyújtási rendelkezés érvényességét (7). |
| --- | --- |

(23)

Németország és a Deutsche Post vitatta az információnyújtási rendelkezés érvényességét (7).

7

| (24) | Németország 2008. november 27-én megküldte a kért számviteli adatokat az 1989 és 1994 közötti időszakra vonatkozóan. 2008. december 5-én és 16-án Németország naprakésszé tette a 2008. november 27-én benyújtott számviteli adatokat. |
| --- | --- |

(24)

Németország 2008. november 27-én megküldte a kért számviteli adatokat az 1989 és 1994 közötti időszakra vonatkozóan. 2008. december 5-én és 16-án Németország naprakésszé tette a 2008. november 27-én benyújtott számviteli adatokat.

1.1.7.   Az 1989 és 2007 közötti időszak számviteli adatainak megküldése

Az 1989 és 2007 közötti időszak számviteli adatainak megküldése

| (25) | Az illetékes német államtitkár, a DPAG vezérigazgatója, valamint a Bizottság versenypolitikáért felelős tagja közötti, 2009. február 6-án lezajlott találkozót követően Németország és a Deutsche Post beleegyezett abba, hogy rendelkezésre bocsátja az 1994 utáni számviteli adatokat. |
| --- | --- |

(25)

Az illetékes német államtitkár, a DPAG vezérigazgatója, valamint a Bizottság versenypolitikáért felelős tagja közötti, 2009. február 6-án lezajlott találkozót követően Németország és a Deutsche Post beleegyezett abba, hogy rendelkezésre bocsátja az 1994 utáni számviteli adatokat.

| (26) | 2009. március 3-án Németország megküldte az 1989 és 2007 közötti teljes vizsgálati időszak számviteli adatainak első részletét. |
| --- | --- |

(26)

2009. március 3-án Németország megküldte az 1989 és 2007 közötti teljes vizsgálati időszak számviteli adatainak első részletét.

| (27) | A Deutsche Post és a Bizottság szervezeti egységei között 2009. március 3-án Brüsszelben, valamint 2009. március 12-én, 2009. április 2-án, 2009. május 28-án, 2009. június 23-án és 2009. szeptember 18-án Bonnban került sor találkozókra. Németország a Deutsche Post által közölt további információkat 2009. március 26-án, 2009. május 7-én és 2009. június 22-én küldte meg. |
| --- | --- |

(27)

A Deutsche Post és a Bizottság szervezeti egységei között 2009. március 3-án Brüsszelben, valamint 2009. március 12-én, 2009. április 2-án, 2009. május 28-án, 2009. június 23-án és 2009. szeptember 18-án Bonnban került sor találkozókra. Németország a Deutsche Post által közölt további információkat 2009. március 26-án, 2009. május 7-én és 2009. június 22-én küldte meg.

| (28) | E találkozókat követően, valamint a Bizottság szervezeti egységei által 2009. június 4-én és 2009. július 30-án a Deutsche Posthoz intézett kérdésekre reagálva 2009. július 9-én, 2009. július 31-én, 2009. augusztus 17-én, 2009. szeptember 8-án, 2009. szeptember 10-én és 2009. október 15-én Németország aktualizált számviteli adatokat és további pontosításokat közölt. |
| --- | --- |

(28)

E találkozókat követően, valamint a Bizottság szervezeti egységei által 2009. június 4-én és 2009. július 30-án a Deutsche Posthoz intézett kérdésekre reagálva 2009. július 9-én, 2009. július 31-én, 2009. augusztus 17-én, 2009. szeptember 8-án, 2009. szeptember 10-én és 2009. október 15-én Németország aktualizált számviteli adatokat és további pontosításokat közölt.

| (29) | A Bizottság szervezeti egységei 2009. szeptember 16-án és 24-én újabb kérdéseket küldtek, amelyekre Németország 2009. október 14-én válaszolt. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság szervezeti egységei 2009. szeptember 16-án és 24-én újabb kérdéseket küldtek, amelyekre Németország 2009. október 14-én válaszolt.

1.1.8.   Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat

Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat

| (30) | A Bizottság 2011. május 10-én kelt levelében (8) értesítette Németországot arról, hogy az eredetileg 1999-ben megindított és 2007-ben kiterjesztett, az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást kiterjeszti annak érdekében, hogy alaposan megvizsgálja a nyugdíjtámogatást, amelyben a Deutsche Post 1995 óta részesült (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat). |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság 2011. május 10-én kelt levelében (8) értesítette Németországot arról, hogy az eredetileg 1999-ben megindított és 2007-ben kiterjesztett, az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást kiterjeszti annak érdekében, hogy alaposan megvizsgálja a nyugdíjtámogatást, amelyben a Deutsche Post 1995 óta részesült (a továbbiakban: az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat).

8

| (31) | Németország 2011. május 23-án a határidő meghosszabbítását kérte, majd 2011. július 29-én benyújtotta észrevételeit. |
| --- | --- |

(31)

Németország 2011. május 23-án a határidő meghosszabbítását kérte, majd 2011. július 29-én benyújtotta észrevételeit.

| (32) | 2011. október 4-én a UPS benyújtotta észrevételeit. Ezt követően a Free and Fair Postal Initiative 2011. október 5-én, a Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (a továbbiakban: BIEK) pedig 2011. október 7-én küldte meg észrevételeit. A Bizottság 2011. október 13-án továbbította az érdekelt felek észrevételeit Németországnak. |
| --- | --- |

(32)

2011. október 4-én a UPS benyújtotta észrevételeit. Ezt követően a Free and Fair Postal Initiative 2011. október 5-én, a Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (a továbbiakban: BIEK) pedig 2011. október 7-én küldte meg észrevételeit. A Bizottság 2011. október 13-án továbbította az érdekelt felek észrevételeit Németországnak.

| (33) | Németország 2011. november 14-én foglalt állást az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(33)

Németország 2011. november 14-én foglalt állást az érdekelt felek észrevételeivel kapcsolatban.

| (34) | 2011. november 18-án a Bizottság újabb információkérést küldött, amely a 2007 utáni nyugdíjfinanszírozás részleteire vonatkozott. Németország 2012. január 2-án és 19-én kelt levelében válaszolt a megkeresésre. 2011. december 16-án a Bizottság észrevételezésre megküldte Németország számára a Charles River Associates által készített szakvéleményt, amely a nyereség-benchmarking (9) témájával foglalkozott; a szakvéleménnyel kapcsolatban Németország 2012. január 16-án foglalt állást. |
| --- | --- |

(34)

2011. november 18-án a Bizottság újabb információkérést küldött, amely a 2007 utáni nyugdíjfinanszírozás részleteire vonatkozott. Németország 2012. január 2-án és 19-én kelt levelében válaszolt a megkeresésre. 2011. december 16-án a Bizottság észrevételezésre megküldte Németország számára a Charles River Associates által készített szakvéleményt, amely a nyereség-benchmarking (9) témájával foglalkozott; a szakvéleménnyel kapcsolatban Németország 2012. január 16-án foglalt állást.

9

1.1.9.   A 2012. évi határozat

A 2012. évi határozat

| (35) | 2012. január 25-én a Bizottság elfogadta a 2012/636/EU határozatot (10) (a továbbiakban: a 2012. évi határozat). |
| --- | --- |

(35)

2012. január 25-én a Bizottság elfogadta a 2012/636/EU határozatot (10) (a továbbiakban: a 2012. évi határozat).

10

| (36) | A határozatban a Bizottság megállapította a nyugdíjintézkedés kapcsán, hogy az intézkedés jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás, és elrendelte a támogatás visszafizettetését 2003. január 1-től a komparatív előny teljes megszüntetéséig tartó időszakra. Az 1995 és 2002 között nyújtott támogatásokat illetően a Bizottság megállapította, hogy nem lehet meghatározni az összeegyeztethetetlen támogatás összegét. Ebből következően a Bizottság ezen időszak tekintetében nem rendelte el a támogatás visszafizettetését. |
| --- | --- |

(36)

A határozatban a Bizottság megállapította a nyugdíjintézkedés kapcsán, hogy az intézkedés jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatás, és elrendelte a támogatás visszafizettetését 2003. január 1-től a komparatív előny teljes megszüntetéséig tartó időszakra. Az 1995 és 2002 között nyújtott támogatásokat illetően a Bizottság megállapította, hogy nem lehet meghatározni az összeegyeztethetetlen támogatás összegét. Ebből következően a Bizottság ezen időszak tekintetében nem rendelte el a támogatás visszafizettetését.

| (37) | Az állami kompenzációkat illetően a Bizottság megállapította, hogy azokat Németország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése megsértésével nyújtotta, de összeegyeztethetők a belső piaccal. Ami az állami kezességvállalást illeti, a Bizottság megállapította, hogy az a Deutsche Postnak nyújtott létező támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése és 108. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(37)

Az állami kompenzációkat illetően a Bizottság megállapította, hogy azokat Németország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése megsértésével nyújtotta, de összeegyeztethetők a belső piaccal. Ami az állami kezességvállalást illeti, a Bizottság megállapította, hogy az a Deutsche Postnak nyújtott létező támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése és 108. cikkének (3) bekezdése értelmében.

1.2.   A vonatkozó bírósági eljárások összefoglalása

A vonatkozó bírósági eljárások összefoglalása

1.2.1.   A 2002. évi határozat megsemmisítése

A 2002. évi határozat megsemmisítése

| (38) | 2008. évi ítéletében (11) a Törvényszék megsemmisítette a 2002. évi határozatot, mivel a Bizottság nem vizsgálta átfogóan az egyetemes szolgáltatás minden költségét és bevételét annak meghatározása érdekében, hogy a Deutsche Postot alul- vagy túlkompenzálták-e. |
| --- | --- |

(38)

2008. évi ítéletében (11) a Törvényszék megsemmisítette a 2002. évi határozatot, mivel a Bizottság nem vizsgálta átfogóan az egyetemes szolgáltatás minden költségét és bevételét annak meghatározása érdekében, hogy a Deutsche Postot alul- vagy túlkompenzálták-e.

11

| (39) | Németország ezt követően visszatérítette az 572 millió EUR összegű visszafizettetett állami támogatást és a felhalmozott kamatokat a Deutsche Postnak. |
| --- | --- |

(39)

Németország ezt követően visszatérítette az 572 millió EUR összegű visszafizettetett állami támogatást és a felhalmozott kamatokat a Deutsche Postnak.

| (40) | 2010. szeptember 2-án a Bíróság elutasította a Törvényszék ítéletével szemben benyújtott bizottsági fellebbezést (12). |
| --- | --- |

(40)

2010. szeptember 2-án a Bíróság elutasította a Törvényszék ítéletével szemben benyújtott bizottsági fellebbezést (12).

12

1.2.2.   Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat megsemmisítése

Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat megsemmisítése

| (41) | A Deutsche Post megtámadta az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot, vitatva annak érvényességét, és azt állította, hogy a 2002. évi határozat jogos elvárást keltett benne, hogy a Bizottság nem indítja meg újra a vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(41)

A Deutsche Post megtámadta az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot, vitatva annak érvényességét, és azt állította, hogy a 2002. évi határozat jogos elvárást keltett benne, hogy a Bizottság nem indítja meg újra a vizsgálatokat.

| (42) | A Törvényszék 2011. december 8-án e keresetet mint elfogadhatatlant elutasította (13) azon az alapon, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat ugyanazokra az intézkedésekre vonatkozott, mint az eljárás megindításáról szóló határozat. |
| --- | --- |

(42)

A Törvényszék 2011. december 8-án e keresetet mint elfogadhatatlant elutasította (13) azon az alapon, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozat ugyanazokra az intézkedésekre vonatkozott, mint az eljárás megindításáról szóló határozat.

13

| (43) | 2013. október 24-én a Bíróság megsemmisítette (14) a Törvényszéknek az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatra vonatkozó 2011. évi ítéletét, és az ügyet visszautalta a Törvényszék elé. |
| --- | --- |

(43)

2013. október 24-én a Bíróság megsemmisítette (14) a Törvényszéknek az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatra vonatkozó 2011. évi ítéletét, és az ügyet visszautalta a Törvényszék elé.

14

| (44) | 2015. szeptember 18-án a Törvényszék megsemmisítette (15) az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot. Az ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést. |
| --- | --- |

(44)

2015. szeptember 18-án a Törvényszék megsemmisítette (15) az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot. Az ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést.

15

1.2.3.   A 2012. évi határozat részleges megsemmisítése

A 2012. évi határozat részleges megsemmisítése

| (45) | 2016. július 14-én a Törvényszék megsemmisítette (16) a 2012. évi határozat 1. és 4. cikkét, és megállapította, hogy a Bizottság nem bizonyította a Deutsche Postnak juttatott előny meglétét. Az ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést. |
| --- | --- |

(45)

2016. július 14-én a Törvényszék megsemmisítette (16) a 2012. évi határozat 1. és 4. cikkét, és megállapította, hogy a Bizottság nem bizonyította a Deutsche Postnak juttatott előny meglétét. Az ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést.

16

| (46) | A 2012. évi határozat fennmaradó részét nem fellebbezték meg. |
| --- | --- |

(46)

A 2012. évi határozat fennmaradó részét nem fellebbezték meg.

1.2.4.   Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítése

Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítése

| (47) | 2019. április 10-én a Törvényszék megsemmisítette (17) az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatot, és megállapította, hogy a Bizottság nem indokolta meg elégséges mértékben a hivatalos eljárás megindítását (az EUMSZ 296. cikkének megsértése) az előny megléte tekintetében. Az ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést. |
| --- | --- |

(47)

2019. április 10-én a Törvényszék megsemmisítette (17) az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatot, és megállapította, hogy a Bizottság nem indokolta meg elégséges mértékben a hivatalos eljárás megindítását (az EUMSZ 296. cikkének megsértése) az előny megléte tekintetében. Az ítélet ellen nem nyújtottak be fellebbezést.

17

1.3.   A 2012. évi határozat és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítését követően benyújtott észrevételek

A 2012. évi határozat és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítését követően benyújtott észrevételek

| (48) | A 2012. évi határozat és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítését követően a Bizottsághoz további beadványok érkeztek a UPS-től 2019. május 24-én, 2019. július 17-én, továbbá a BIEK-től 2019. május 31-én. Leveleikben a UPS és a BIEK hangsúlyozták, hogy továbbra is aggályosnak tartják a nyugdíjintézkedéseket, és sürgették a Bizottságot, hogy folytassa és zárja le a vizsgálatát. 2019. november 28-án a UPS további észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(48)

A 2012. évi határozat és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítését követően a Bizottsághoz további beadványok érkeztek a UPS-től 2019. május 24-én, 2019. július 17-én, továbbá a BIEK-től 2019. május 31-én. Leveleikben a UPS és a BIEK hangsúlyozták, hogy továbbra is aggályosnak tartják a nyugdíjintézkedéseket, és sürgették a Bizottságot, hogy folytassa és zárja le a vizsgálatát. 2019. november 28-án a UPS további észrevételeket nyújtott be.

2.   A VIZSGÁLT INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A VIZSGÁLT INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   E határozat alkalmazási köre

E határozat alkalmazási köre

| (49) | Először is, tekintettel a Bizottság által elfogadott számos határozatra és bizonyos határozatok megsemmisítésére, a Bizottság fontosnak tartja pontosítani e határozat alkalmazási körét. |
| --- | --- |

(49)

Először is, tekintettel a Bizottság által elfogadott számos határozatra és bizonyos határozatok megsemmisítésére, a Bizottság fontosnak tartja pontosítani e határozat alkalmazási körét.

| (50) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2012. évi határozatban a következőket állapította meg:






  a) | az állami kompenzációkat illetően azt, hogy azokat Németország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése megsértésével nyújtotta, de összeegyeztethetők a belső piaccal; valamint |
| --- | --- | --- |

(50)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2012. évi határozatban a következőket állapította meg:

a)

az állami kompenzációkat illetően azt, hogy azokat Németország jogellenesen, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése megsértésével nyújtotta, de összeegyeztethetők a belső piaccal; valamint

| b) | ami az állami kezességvállalást illeti, azt, hogy az intézkedés a Deutsche Postnak nyújtott létező támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése és 108. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

b)

ami az állami kezességvállalást illeti, azt, hogy az intézkedés a Deutsche Postnak nyújtott létező támogatásnak minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése és 108. cikkének (3) bekezdése értelmében.

| (51) | E következtetések tekintetében a 2012. évi határozatot nem támadták meg, így az hatályos. |
| --- | --- |

(51)

E következtetések tekintetében a 2012. évi határozatot nem támadták meg, így az hatályos.

| (52) | Ezenfelül, a Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatot a bíróságok megsemmisítették. |
| --- | --- |

(52)

Ezenfelül, a Bizottság megjegyzi, hogy az eljárás kiterjesztéséről szóló 2007. évi határozatot és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatot a bíróságok megsemmisítették.

| (53) | Ennek alapján a vizsgálat csak az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kifizetéseket érinti. |
| --- | --- |

(53)

Ennek alapján a vizsgálat csak az eljárás megindításáról szóló határozatban leírt kifizetéseket érinti.

| (54) | Az eljárás megindításáról szóló határozat különösen a következőkre vonatkozott:






  a) | a Deutsche Post által a nyugdíjalapnak teljesített kifizetések (amelyet a Deutsche Post privatizációjával összefüggésben állapították meg), 1995 és 1999 között évente 4 milliárd DEM (megközelítőleg 2,05 milliárd EUR) összegben; |
| --- | --- | --- |

(54)

Az eljárás megindításáról szóló határozat különösen a következőkre vonatkozott:

a)

a Deutsche Post által a nyugdíjalapnak teljesített kifizetések (amelyet a Deutsche Post privatizációjával összefüggésben állapították meg), 1995 és 1999 között évente 4 milliárd DEM (megközelítőleg 2,05 milliárd EUR) összegben;

| b) | a nyugdíjalapban annak eredményeként felhalmozott 8,2 milliárd DEM (megközelítőleg 4,19 milliárd EUR) hiány, hogy 1999-ig a Deutsche Post alkalmazottai tekintélyes számban vonultak korai nyugdíjba; valamint |
| --- | --- |

b)

a nyugdíjalapban annak eredményeként felhalmozott 8,2 milliárd DEM (megközelítőleg 4,19 milliárd EUR) hiány, hogy 1999-ig a Deutsche Post alkalmazottai tekintélyes számban vonultak korai nyugdíjba; valamint

| c) | az, hogy Németország a német pénzügyminiszter 1999. január 18-i bejelentésével összhangban fedezte ezt a hiányt. |
| --- | --- |

c)

az, hogy Németország a német pénzügyminiszter 1999. január 18-i bejelentésével összhangban fedezte ezt a hiányt.

| (55) | Ezzel összefüggésben e határozat tárgyát a fenti nyugdíjintézkedés képezi. |
| --- | --- |

(55)

Ezzel összefüggésben e határozat tárgyát a fenti nyugdíjintézkedés képezi.

2.2.   Az 1995 és 1999 közötti időszak nyugdíjintézkedése

Az 1995 és 1999 közötti időszak nyugdíjintézkedése

| (56) | A korábbi Német Szövetségi Posta alkalmazottaira irányadó szabályokról szóló törvényen (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) (a továbbiakban: PostPersRG) alapuló nyugdíjintézkedés 1995 óta finanszírozta a Deutsche Post nyugdíjba vonult köztisztviselői nyugdíjának nagy részét. A nyugdíjintézkedés 5. szakaszban elemzett hatásainak teljes megértéséhez a következő szakaszok részletesebben leírják a köztisztviselők társadalombiztosítási ellátásait és járulékait, összevetve a magánjogi szerződésekkel foglalkoztatott munkavállalók (a továbbiakban: magán-munkavállalók) kötelező társadalombiztosításával. |
| --- | --- |

(56)

A korábbi Német Szövetségi Posta alkalmazottaira irányadó szabályokról szóló törvényen (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) (a továbbiakban: PostPersRG) alapuló nyugdíjintézkedés 1995 óta finanszírozta a Deutsche Post nyugdíjba vonult köztisztviselői nyugdíjának nagy részét. A nyugdíjintézkedés 5. szakaszban elemzett hatásainak teljes megértéséhez a következő szakaszok részletesebben leírják a köztisztviselők társadalombiztosítási ellátásait és járulékait, összevetve a magánjogi szerződésekkel foglalkoztatott munkavállalók (a továbbiakban: magán-munkavállalók) kötelező társadalombiztosításával.

Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)

18

2.2.1.   A postai köztisztviselőknek járó társadalombiztosítási ellátások

A postai köztisztviselőknek járó társadalombiztosítási ellátások

| (57) | A köztisztviselők öregségi nyugdíjra, egészségügyi ellátásra és tartós ápolásra-gondozásra jogosultak. A Deutsche Post köztisztviselőinek ellátásai ugyanazok, mint amelyekben az összes többi köztisztviselő is részesül.






  a) | A köztisztviselők ellátásáról szóló, 1976. augusztus 24-i törvény (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) (19) 14. cikke értelmében a nyugdíj szintjét előre, a köztisztviselő utolsó illetményének bizonyos százalékában határozzák meg. |
| --- | --- | --- |

(57)

A köztisztviselők öregségi nyugdíjra, egészségügyi ellátásra és tartós ápolásra-gondozásra jogosultak. A Deutsche Post köztisztviselőinek ellátásai ugyanazok, mint amelyekben az összes többi köztisztviselő is részesül.

a)

A köztisztviselők ellátásáról szóló, 1976. augusztus 24-i törvény (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) (19) 14. cikke értelmében a nyugdíj szintjét előre, a köztisztviselő utolsó illetményének bizonyos százalékában határozzák meg.

Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern

Beamtenversorgungsgesetz

BeamtVG

19

| b) | A köztisztviselők az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásaik 50–70 %-ának megtérítésére jogosultak, a fennmaradó költségeket maguk vállalják. Az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási költségek pontos megoszlása több kritériumtól, többek között a gyermekek számától függ. A köztisztviselők dönthetnek úgy, hogy önkéntes kiegészítő biztosítással biztosítják magukat, vagy önerőből fizetik meg egészségügyi és tartós ápolási-gondozási költségeik rájuk eső részét. |
| --- | --- |

b)

A köztisztviselők az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásaik 50–70 %-ának megtérítésére jogosultak, a fennmaradó költségeket maguk vállalják. Az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási költségek pontos megoszlása több kritériumtól, többek között a gyermekek számától függ. A köztisztviselők dönthetnek úgy, hogy önkéntes kiegészítő biztosítással biztosítják magukat, vagy önerőből fizetik meg egészségügyi és tartós ápolási-gondozási költségeik rájuk eső részét.

2.2.2.   A köztisztviselők társadalombiztosítási ellátásainak finanszírozása 1989 és 1994 között a POSTDIENST-nél

A köztisztviselők társadalombiztosítási ellátásainak finanszírozása 1989 és 1994 között a POSTDIENST-nél

| (58) | Az 1989-es első postai reformot követően, a Német Szövetségi Posta társasági jogi struktúrájáról szóló törvény (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a POSTDIENST-nek, a TELEKOM-nak és a POSTBANK-nak teljeskörűen finanszíroznia kellett a nyugdíjas köztisztviselők nyugdíját és egészségügyi kiadásait; e köztisztviselőket a korábbi tevékenységeik alapján rendelték a megfelelő vállalathoz. |
| --- | --- |

(58)

Az 1989-es első postai reformot követően, a Német Szövetségi Posta társasági jogi struktúrájáról szóló törvény (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) 54. cikkének (2) bekezdése értelmében a POSTDIENST-nek, a TELEKOM-nak és a POSTBANK-nak teljeskörűen finanszíroznia kellett a nyugdíjas köztisztviselők nyugdíját és egészségügyi kiadásait; e köztisztviselőket a korábbi tevékenységeik alapján rendelték a megfelelő vállalathoz.

Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost

Postverfassungsgesetz

PostVerfG

20

| (59) | Ez a rendelkezés megállapítja, hogy mivel a köztisztviselő továbbra is az állam felé léphet fel követeléssel, az államnak joga van a teljes összeget követelni a POSTDIENST-től, a TELEKOM-tól, illetve a POSTBANK-tól. |
| --- | --- |

(59)

Ez a rendelkezés megállapítja, hogy mivel a köztisztviselő továbbra is az állam felé léphet fel követeléssel, az államnak joga van a teljes összeget követelni a POSTDIENST-től, a TELEKOM-tól, illetve a POSTBANK-tól.

2.2.3.   A DPAG köztisztviselői társadalombiztosítási ellátásainak finanszírozása 1995-től

A DPAG köztisztviselői társadalombiztosítási ellátásainak finanszírozása 1995-től

| (60) | A postai és távközlési szolgáltatások 1994-es reformjával (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) a korábban a POSTDIENST-nek dolgozó köztisztviselőket a PostPersRG 2. cikkének (1) bekezdése értelmében áthelyezték a DPAG-hoz. Ezáltal a köztisztviselők a PostPersRG 2. cikkének (3) bekezdése értelmében megtartották meglévő jogállásukat. A DPAG a PostPersRG 1. cikkének (1) bekezdése értelmében átvett minden munkáltatói jogot és kötelezettséget a szövetségi államtól, és a PostPersRG 2. cikkének (3) bekezdése értelmében átvállalta a köztisztviselők minden vagyoni jogi követelését. |
| --- | --- |

(60)

A postai és távközlési szolgáltatások 1994-es reformjával (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) a korábban a POSTDIENST-nek dolgozó köztisztviselőket a PostPersRG 2. cikkének (1) bekezdése értelmében áthelyezték a DPAG-hoz. Ezáltal a köztisztviselők a PostPersRG 2. cikkének (3) bekezdése értelmében megtartották meglévő jogállásukat. A DPAG a PostPersRG 1. cikkének (1) bekezdése értelmében átvett minden munkáltatói jogot és kötelezettséget a szövetségi államtól, és a PostPersRG 2. cikkének (3) bekezdése értelmében átvállalta a köztisztviselők minden vagyoni jogi követelését.

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

| (61) | A PostPersRG 15. cikke értelmében a nyugdíjak és egészségügyi kiadások nyugdíjas köztisztviselőknek történő megfizetését egy, a Deutsche Post köztisztviselői számára újonnan létrehozott nyugdíjalap vette át. 2001. július 1-jén a Deutsche Post, a TELEKOM és a POSTBANK nyugdíjalapjai beolvadtak a Posta Köztisztviselőinek Nyugdíjalapjába (Postbeamtenversorgungskasse) (a továbbiakban: Nyugdíjalap). |
| --- | --- |

(61)

A PostPersRG 15. cikke értelmében a nyugdíjak és egészségügyi kiadások nyugdíjas köztisztviselőknek történő megfizetését egy, a Deutsche Post köztisztviselői számára újonnan létrehozott nyugdíjalap vette át. 2001. július 1-jén a Deutsche Post, a TELEKOM és a POSTBANK nyugdíjalapjai beolvadtak a Posta Köztisztviselőinek Nyugdíjalapjába (Postbeamtenversorgungskasse) (a továbbiakban: Nyugdíjalap).

Postbeamtenversorgungskasse

| (62) | A PostPersRG 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a Deutsche Postnak évi 2,045 milliárd EUR járulékot kellett fizetnie a Nyugdíjalapba 1995 és 1999 között, összesen 10,225 milliárd EUR értékben. |
| --- | --- |

(62)

A PostPersRG 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a Deutsche Postnak évi 2,045 milliárd EUR járulékot kellett fizetnie a Nyugdíjalapba 1995 és 1999 között, összesen 10,225 milliárd EUR értékben.

| (63) | A fennmaradó hiányt (azaz a nyugdíjas köztisztviselőknek kifizetett nyugdíj és a Deutsche Post által a Nyugdíjalapba befizetett járulékok közötti különbözetet) egy nyugdíjintézkedés fedezte a PostPersRG 16. cikkének (2) bekezdése alapján. A nyugdíjintézkedés összege az 1995. évi 151 millió EUR-ról 1999-ben 1,118 milliárd EUR-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(63)

A fennmaradó hiányt (azaz a nyugdíjas köztisztviselőknek kifizetett nyugdíj és a Deutsche Post által a Nyugdíjalapba befizetett járulékok közötti különbözetet) egy nyugdíjintézkedés fedezte a PostPersRG 16. cikkének (2) bekezdése alapján. A nyugdíjintézkedés összege az 1995. évi 151 millió EUR-ról 1999-ben 1,118 milliárd EUR-ra emelkedett.

| (64) | Az alábbi 1. és 2. ábrán látható grafikonok bemutatják a Deutsche Post, illetve Németország által a Nyugdíjalapba befizetett járulékokat (összeg és százalékos arány szerint). |
| --- | --- |

(64)

Az alábbi 1. és 2. ábrán látható grafikonok bemutatják a Deutsche Post, illetve Németország által a Nyugdíjalapba befizetett járulékokat (összeg és százalékos arány szerint).

Image 1

Image 2

2.2.4.   A Deutsche Post magán-munkavállalóinak kötelező társadalombiztosítása és kiegészítő nyugdíjbiztosítása

A Deutsche Post magán-munkavállalóinak kötelező társadalombiztosítása és kiegészítő nyugdíjbiztosítása

| (65) | A magán-munkavállalók kötelezően tagjai a kötelező társadalombiztosítás négy ágának, ezek: a nyugdíjbiztosítás, a munkanélküliségi biztosítás, az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás (21). A köztisztviselői rendszerhez képest a kötelező társadalombiztosítási rendszerek eltérő fedezetet kínálnak a nyugdíjbiztosítás, az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás tekintetében:






  a) | a nyugdíj összegét nem az utolsó havi illetmény, hanem a munkavállaló egész élete során kapott átlagbér százalékában számítják ki; |
| --- | --- | --- |

(65)

A magán-munkavállalók kötelezően tagjai a kötelező társadalombiztosítás négy ágának, ezek: a nyugdíjbiztosítás, a munkanélküliségi biztosítás, az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás (21). A köztisztviselői rendszerhez képest a kötelező társadalombiztosítási rendszerek eltérő fedezetet kínálnak a nyugdíjbiztosítás, az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás tekintetében:

21

a)

a nyugdíj összegét nem az utolsó havi illetmény, hanem a munkavállaló egész élete során kapott átlagbér százalékában számítják ki;

| b) | az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás költségeit a társadalombiztosítás teljes mértékben fedezi. |
| --- | --- |

b)

az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás költségeit a társadalombiztosítás teljes mértékben fedezi.

| (66) | A társadalombiztosítási ellátások finanszírozását illetően is lényeges különbségek figyelhetőek meg a köztisztviselőkre alkalmazandó szabályokhoz képest:






  a) | a kötelező társadalombiztosítást a munkavállaló munkával töltött életszakaszában teljesített munkavállalói és munkáltatói járulékok (a továbbiakban: kötelező társadalombiztosítási járulékok) fedezik; |
| --- | --- | --- |

(66)

A társadalombiztosítási ellátások finanszírozását illetően is lényeges különbségek figyelhetőek meg a köztisztviselőkre alkalmazandó szabályokhoz képest:

a)

a kötelező társadalombiztosítást a munkavállaló munkával töltött életszakaszában teljesített munkavállalói és munkáltatói járulékok (a továbbiakban: kötelező társadalombiztosítási járulékok) fedezik;

| b) | a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmérték formálisan munkavállalóra és munkáltatóra eső részre oszlik, amelyek egyenként körülbelül a felét teszik ki a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmértéknek; |
| --- | --- |

b)

a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmérték formálisan munkavállalóra és munkáltatóra eső részre oszlik, amelyek egyenként körülbelül a felét teszik ki a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmértéknek;

| c) | a munkáltató köteles arra, hogy a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmértéket befizesse a társadalombiztosítási alapokba. |
| --- | --- |

c)

a munkáltató köteles arra, hogy a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmértéket befizesse a társadalombiztosítási alapokba.

| (67) | Az alábbi 3. ábra bemutatja a kötelező társadalombiztosítási járulékmértékeket a magán-munkavállalók tekintetében, az 1995 és 1999 közötti időszakra. |
| --- | --- |

(67)

Az alábbi 3. ábra bemutatja a kötelező társadalombiztosítási járulékmértékeket a magán-munkavállalók tekintetében, az 1995 és 1999 közötti időszakra.

Image 3

| (68) | A 3. ábra mutatja, hogy a kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek a bruttó bér 39–42 %-a között alakultak (bruttó bér = nettó bér + munkavállaló által fizetendő járulékok). Tekintettel arra, hogy a munkáltatóra, illetve a munkavállalóra eső rész a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmérték nagyjából felét teszi ki, a hozzájuk köthető kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek egyenként a bruttó bér megközelítőleg 19–21 %-ának feleltek meg. |
| --- | --- |

(68)

A 3. ábra mutatja, hogy a kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek a bruttó bér 39–42 %-a között alakultak (bruttó bér = nettó bér + munkavállaló által fizetendő járulékok). Tekintettel arra, hogy a munkáltatóra, illetve a munkavállalóra eső rész a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmérték nagyjából felét teszi ki, a hozzájuk köthető kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek egyenként a bruttó bér megközelítőleg 19–21 %-ának feleltek meg.

| (69) | A Deutsche Post magán-munkavállalói nem csak a kötelező társadalombiztosításban, hanem kiegészítő nyugdíjbiztosításban is részesültek. Az 1997 előtt munkába állt magán-munkavállalóknak felkínáltak egy kiegészítő nyugdíjbiztosítást, amelynek köszönhetően a köztisztviselői nyugdíjhoz hasonló nyugdíjat kaphatnak. Így a kiegészítő nyugdíjbiztosítás fedezte a magán-munkavállalók egész élete során kapott átlagbér meghatározott százalékának megfelelő kötelező társadalombiztosítási nyugdíj és az utolsó illetmény meghatározott százalékának megfelelő köztisztviselői nyugdíj közötti különbözetet. A pontos rendelkezéseket a Német Szövetségi Posta kiegészítőnyugdíj-biztosító intézetének alapszabálya (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost) tartalmazza. |
| --- | --- |

(69)

A Deutsche Post magán-munkavállalói nem csak a kötelező társadalombiztosításban, hanem kiegészítő nyugdíjbiztosításban is részesültek. Az 1997 előtt munkába állt magán-munkavállalóknak felkínáltak egy kiegészítő nyugdíjbiztosítást, amelynek köszönhetően a köztisztviselői nyugdíjhoz hasonló nyugdíjat kaphatnak. Így a kiegészítő nyugdíjbiztosítás fedezte a magán-munkavállalók egész élete során kapott átlagbér meghatározott százalékának megfelelő kötelező társadalombiztosítási nyugdíj és az utolsó illetmény meghatározott százalékának megfelelő köztisztviselői nyugdíj közötti különbözetet. A pontos rendelkezéseket a Német Szövetségi Posta kiegészítőnyugdíj-biztosító intézetének alapszabálya (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost) tartalmazza.

Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (70) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság úgy vélte, az, hogy az állam fedezte az 1999-ig annak kapcsán felhalmozott veszteséget, hogy 1995 és 1999 között a Deutsche Post köztisztviselői tekintélyes számban vonultak korai nyugdíjba, előnyhöz juttathatta a Deutsche Postot. |
| --- | --- |

(70)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság úgy vélte, az, hogy az állam fedezte az 1999-ig annak kapcsán felhalmozott veszteséget, hogy 1995 és 1999 között a Deutsche Post köztisztviselői tekintélyes számban vonultak korai nyugdíjba, előnyhöz juttathatta a Deutsche Postot.

| (71) | A Bizottság úgy látta tehát, hogy az intézkedés előzetes vizsgálata alapján nem tudta megerősíteni azt a következtetést, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság úgy látta tehát, hogy az intézkedés előzetes vizsgálata alapján nem tudta megerősíteni azt a következtetést, hogy az intézkedés nem minősül állami támogatásnak.

| (72) | Ezenfelül a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban azt állapította meg, hogy előzetes vizsgálata alapján kétségei merültek fel az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

(72)

Ezenfelül a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban azt állapította meg, hogy előzetes vizsgálata alapján kétségei merültek fel az intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEI

AZ ÉRDEKELT FELEK KAPCSOLÓDÓ ÉSZREVÉTELEI

| (73) | Az érdekelt felek észrevételt tettek az eljárás megindításáról szóló határozatra, az eljárás kiterjesztéséről szóló (már megsemmisített) 2007. évi határozatra, és az eljárás kiterjesztéséről szóló (már megsemmisített) 2011. évi határozatra. |
| --- | --- |

(73)

Az érdekelt felek észrevételt tettek az eljárás megindításáról szóló határozatra, az eljárás kiterjesztéséről szóló (már megsemmisített) 2007. évi határozatra, és az eljárás kiterjesztéséről szóló (már megsemmisített) 2011. évi határozatra.

| (74) | Ez a szakasz azokat az észrevételeket foglalja össze, amelyek a szóban forgó intézkedés (azaz az 1995 és 1999 közötti időszakra vonatkozó nyugdíjintézkedések) értékelése szempontjából relevánsak, és nem mutatja be a többi intézkedéssel és/vagy az 1999 utáni időszakra vonatkozó nyugdíjintézkedéssel kapcsolatos múltbeli vizsgálatok folyamán beérkezett összes észrevételt. |
| --- | --- |

(74)

Ez a szakasz azokat az észrevételeket foglalja össze, amelyek a szóban forgó intézkedés (azaz az 1995 és 1999 közötti időszakra vonatkozó nyugdíjintézkedések) értékelése szempontjából relevánsak, és nem mutatja be a többi intézkedéssel és/vagy az 1999 utáni időszakra vonatkozó nyugdíjintézkedéssel kapcsolatos múltbeli vizsgálatok folyamán beérkezett összes észrevételt.

4.1.   Harmadik személyek észrevételei

Harmadik személyek észrevételei

| (75) | A British Post Office (a továbbiakban: Post Office) szerint a DPAG-nál a személyzet 25 %-ának korai nyugdíjba vonulása miatt keletkezett nyugdíj-kötelezettségek átvállalása állami támogatás. A Post Office azt állítja, hogy ezeket a nyugdíj-kötelezettségeket a vállalati vagyon értékesítéséből kellett volna finanszírozni. |
| --- | --- |

(75)

A British Post Office (a továbbiakban: Post Office) szerint a DPAG-nál a személyzet 25 %-ának korai nyugdíjba vonulása miatt keletkezett nyugdíj-kötelezettségek átvállalása állami támogatás. A Post Office azt állítja, hogy ezeket a nyugdíj-kötelezettségeket a vállalati vagyon értékesítéséből kellett volna finanszírozni.

| (76) | A UPS szerint a Deutsche Post előnyben részesült, mivel mentesült azon kifizetési kötelezettségei alól, amelyeket 1995-ig kellett volna teljesítenie. Mivel egy átlagos szolgáltatónak saját magának kell viselnie a nyugdíjköltségeket, a Deutsche Post előnyös helyzetbe került versenytársaihoz képest. |
| --- | --- |

(76)

A UPS szerint a Deutsche Post előnyben részesült, mivel mentesült azon kifizetési kötelezettségei alól, amelyeket 1995-ig kellett volna teljesítenie. Mivel egy átlagos szolgáltatónak saját magának kell viselnie a nyugdíjköltségeket, a Deutsche Post előnyös helyzetbe került versenytársaihoz képest.

| (77) | 2019. november 28-i beadványában (miután a Törvényszék 2019. évi ítéletében megsemmisítette az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatot), a UPS azzal érvel, hogy a Bizottságnak folytatnia kell a nyugdíjintézkedés vizsgálatát, és közelebbről, a nyugdíjintézkedést az Orange-üggyel (22) összefüggő ítélkezési gyakorlat alkalmazásával kellene értékelnie (nem a Combus-üggyel (23) kapcsolatos ítélkezési gyakorlat szerint). Ezenfelül, a UPS véleménye szerint a Bizottságnak még a Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat alapján is azt kellene megállapítania, hogy a nyugdíjintézkedés összeegyeztethetetlen támogatás. |
| --- | --- |

(77)

2019. november 28-i beadványában (miután a Törvényszék 2019. évi ítéletében megsemmisítette az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozatot), a UPS azzal érvel, hogy a Bizottságnak folytatnia kell a nyugdíjintézkedés vizsgálatát, és közelebbről, a nyugdíjintézkedést az Orange-üggyel (22) összefüggő ítélkezési gyakorlat alkalmazásával kellene értékelnie (nem a Combus-üggyel (23) kapcsolatos ítélkezési gyakorlat szerint). Ezenfelül, a UPS véleménye szerint a Bizottságnak még a Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat alapján is azt kellene megállapítania, hogy a nyugdíjintézkedés összeegyeztethetetlen támogatás.

Orange

22

Combus

23

Combus

4.2.   Németország észrevételei

Németország észrevételei

| (78) | A német hatóságok szerint a Nyugdíjalapba befizetett állami hozzájárulás arra az összegre szorítkozott, amelyre az állam által a DPAG-ra kivetett objektív hátrány kiegyenlítéséhez szükség volt. |
| --- | --- |

(78)

A német hatóságok szerint a Nyugdíjalapba befizetett állami hozzájárulás arra az összegre szorítkozott, amelyre az állam által a DPAG-ra kivetett objektív hátrány kiegyenlítéséhez szükség volt.

| (79) | A német hatóságok szerint a DPAG privatizációját megelőzően felvett köztisztviselők korai nyugdíjba vonulásának finanszírozása továbbra is az állam alapvető kötelezettsége a köztisztviselőivel szemben. A Nyugdíjalapba teljesítendő befizetésekért a DPAG által vállalt társfelelősség tehát atipikus, egyedi költségekkel járt. Az állam nyugdíj-kötelezettségekhez való hozzájárulása csak részben egyenlítette ki a korábban az állam által a DPAG-re rótt objektív hátrányt. Németország tehát úgy véli, hogy a DPAG nem részesül előnyben, ezért nincs szó a verseny vagy a kereskedelem torzulásáról, amikor az állam hozzájárulást fizet a Nyugdíjalapba. |
| --- | --- |

(79)

A német hatóságok szerint a DPAG privatizációját megelőzően felvett köztisztviselők korai nyugdíjba vonulásának finanszírozása továbbra is az állam alapvető kötelezettsége a köztisztviselőivel szemben. A Nyugdíjalapba teljesítendő befizetésekért a DPAG által vállalt társfelelősség tehát atipikus, egyedi költségekkel járt. Az állam nyugdíj-kötelezettségekhez való hozzájárulása csak részben egyenlítette ki a korábban az állam által a DPAG-re rótt objektív hátrányt. Németország tehát úgy véli, hogy a DPAG nem részesül előnyben, ezért nincs szó a verseny vagy a kereskedelem torzulásáról, amikor az állam hozzájárulást fizet a Nyugdíjalapba.

| (80) | A Combus-ügyben hozott ítélet (24) alapján Németország úgy látja, hogy a korábban állami tulajdonú egyetemes szolgáltatók privatizációja során a – versenytárs magánvállalatok által szokásosan vállalt szintet meghaladó – nyugdíjköltségek állam általi kifizetése nem minősül állami támogatásnak. Németország úgy látja, hogy a támogatás meglétének értékeléséhez össze kell hasonlítani a Deutsche Post köztisztviselőinek járó társadalombiztosítási ellátásokat és a versenytársak társadalombiztosítási ellátásait. |
| --- | --- |

(80)

A Combus-ügyben hozott ítélet (24) alapján Németország úgy látja, hogy a korábban állami tulajdonú egyetemes szolgáltatók privatizációja során a – versenytárs magánvállalatok által szokásosan vállalt szintet meghaladó – nyugdíjköltségek állam általi kifizetése nem minősül állami támogatásnak. Németország úgy látja, hogy a támogatás meglétének értékeléséhez össze kell hasonlítani a Deutsche Post köztisztviselőinek járó társadalombiztosítási ellátásokat és a versenytársak társadalombiztosítási ellátásait.

Combus

24

5.   A NYUGDÍJINTÉZKEDÉS TÁMOGATÁSKÉNTI ÉRTÉKELÉSE

A NYUGDÍJINTÉZKEDÉS TÁMOGATÁSKÉNTI ÉRTÉKELÉSE

| (81) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(81)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (82) | Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha a következő együttes feltételek teljesülnek: a) az intézkedést az állam által, állami forrás útján biztosítják, b) az intézkedés szelektív előnyt nyújt bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének, c) az előny torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, d) az intézkedés érinti az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(82)

Egy intézkedés akkor minősül állami támogatásnak, ha a következő együttes feltételek teljesülnek: a) az intézkedést az állam által, állami forrás útján biztosítják, b) az intézkedés szelektív előnyt nyújt bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének, c) az előny torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, d) az intézkedés érinti az Unión belüli kereskedelmet.

| (83) | mivel a nyugdíjintézkedés a PostPersG 16. cikkén alapul, és állami költségvetésből finanszírozzák, az államnak tudható be, és azt állami forrásból nyújtják az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ráadásul, mivel a nyugdíjintézkedést csak azért hozták, hogy a Deutsche Postot részben mentesítsék a köztisztviselői nyugdíjköltségek alól, annak végső soron a Deutsche Post a kedvezményezettje, így tehát szelektív. |
| --- | --- |

(83)

mivel a nyugdíjintézkedés a PostPersG 16. cikkén alapul, és állami költségvetésből finanszírozzák, az államnak tudható be, és azt állami forrásból nyújtják az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. Ráadásul, mivel a nyugdíjintézkedést csak azért hozták, hogy a Deutsche Postot részben mentesítsék a köztisztviselői nyugdíjköltségek alól, annak végső soron a Deutsche Post a kedvezményezettje, így tehát szelektív.

5.1.   Pénzügyi előny megléte

Pénzügyi előny megléte

5.1.1.   Az előny meglétének értékelésére alkalmazandó módszertan

Az előny meglétének értékelésére alkalmazandó módszertan

| (84) | A Combus-ügyben hozott ítélet alapján Németország azt állítja, hogy a nyugdíjintézkedés nem biztosított semmilyen pénzügyi előnyt, mivel csak a versenyben nem szokásos nyugdíjköltségek alól mentesítette a Deutsche Postot. |
| --- | --- |

(84)

A Combus-ügyben hozott ítélet alapján Németország azt állítja, hogy a nyugdíjintézkedés nem biztosított semmilyen pénzügyi előnyt, mivel csak a versenyben nem szokásos nyugdíjköltségek alól mentesítette a Deutsche Postot.

Combus

| (85) | A 2012. évi határozatban a Bizottság elutasította Németország azon állítását, amely szerint az előny meglétét a Combus-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat alapján kellene megállapítani. |
| --- | --- |

(85)

A 2012. évi határozatban a Bizottság elutasította Németország azon állítását, amely szerint az előny meglétét a Combus-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat alapján kellene megállapítani.

Combus

| (86) | Ugyanakkor, a 2012. évi határozat és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítését követően a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék T-143/12. (25) és T-388/11. sz. (26) ügyben hozott ítéletei arra kötelezik az EUMSZ 266. cikkével összhangban, hogy a Combus-ügyre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot alkalmazza a nyugdíjintézkedés kapcsán. Az EUMSZ 266. cikkének első bekezdése értelmében ugyanis: „[a]z az intézmény, [...] amelynek aktusait az Európai Unió Bírósága semmisnek nyilvánította, vagy amelynek mulasztását az Európai Unió Bírósága a Szerződésekkel ellentétesnek nyilvánította, köteles megtenni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket”. |
| --- | --- |

(86)

Ugyanakkor, a 2012. évi határozat és az eljárás kiterjesztéséről szóló 2011. évi határozat megsemmisítését követően a Bizottság úgy véli, hogy a Törvényszék T-143/12. (25) és T-388/11. sz. (26) ügyben hozott ítéletei arra kötelezik az EUMSZ 266. cikkével összhangban, hogy a Combus-ügyre vonatkozó ítélkezési gyakorlatot alkalmazza a nyugdíjintézkedés kapcsán. Az EUMSZ 266. cikkének első bekezdése értelmében ugyanis: „[a]z az intézmény, [...] amelynek aktusait az Európai Unió Bírósága semmisnek nyilvánította, vagy amelynek mulasztását az Európai Unió Bírósága a Szerződésekkel ellentétesnek nyilvánította, köteles megtenni az Európai Unió Bírósága ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket”.

25

26

Combus

| (87) | 2016. július 14-i ítéletében a Törvényszék megállapította, hogy „az a puszta állítás, amely szerint a nyugdíjterhek az általában a vállalkozás költségvetését sújtó terhek közé tartoznak, a jelen esetben nem elegendő a Deutsche Post javára szóló tényleges gazdasági előny fennállásának bizonyításához. A Bizottság, amelyre az említett előny bizonyításának terhe hárult, nem tett annak eleget, és így tévesen alkalmazta a jogot” (27). |
| --- | --- |

(87)

2016. július 14-i ítéletében a Törvényszék megállapította, hogy „az a puszta állítás, amely szerint a nyugdíjterhek az általában a vállalkozás költségvetését sújtó terhek közé tartoznak, a jelen esetben nem elegendő a Deutsche Post javára szóló tényleges gazdasági előny fennállásának bizonyításához. A Bizottság, amelyre az említett előny bizonyításának terhe hárult, nem tett annak eleget, és így tévesen alkalmazta a jogot” (27).

27

| (88) | Ennek következtében a Bizottság a Deutsche Postnak juttatott előny meglétét a Combus-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat alapján fogja értékelni. Különösen, a Bizottság úgy véli, hogy ellentétben a UPS által kifejtett állásponttal, a Bizottság köteles a Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat alapján értékelni a nyugdíjintézkedést az Orange-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat (28) alapul vétele helyett. Közelebbről: a Bizottság úgy véli, az, hogy a Bíróság ez utóbbi ítéletben esetleg szakított a Combus-ítéletben alkalmazott jogi megközelítésével, és ebből következően a Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat többé nem feltétlenül alkalmazandó hasonló intézkedésekre más ügyekben, nem vonja kétségbe a Bizottság azon kötelezettségét, hogy a Combus-módszertant alkalmazza a jelen ügyben szóban forgó nyugdíjintézkedésre, összhangban az EUMSZ 266. cikkével (lásd a (86) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(88)

Ennek következtében a Bizottság a Deutsche Postnak juttatott előny meglétét a Combus-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat alapján fogja értékelni. Különösen, a Bizottság úgy véli, hogy ellentétben a UPS által kifejtett állásponttal, a Bizottság köteles a Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat alapján értékelni a nyugdíjintézkedést az Orange-üggyel összefüggő ítélkezési gyakorlat (28) alapul vétele helyett. Közelebbről: a Bizottság úgy véli, az, hogy a Bíróság ez utóbbi ítéletben esetleg szakított a Combus-ítéletben alkalmazott jogi megközelítésével, és ebből következően a Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat többé nem feltétlenül alkalmazandó hasonló intézkedésekre más ügyekben, nem vonja kétségbe a Bizottság azon kötelezettségét, hogy a Combus-módszertant alkalmazza a jelen ügyben szóban forgó nyugdíjintézkedésre, összhangban az EUMSZ 266. cikkével (lásd a (86) preambulumbekezdést).

Combus

Combus

Orange

28

Combus

Combus

Combus

5.1.2.   Az előny megléte a jelen ügyben

Az előny megléte a jelen ügyben

| (89) | A Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat jelen ügyben való alkalmazására tekintettel a Bizottság értékeli, hogy Németország – azzal, hogy átvállalta az 1995 és 1999 közötti időszakra meghatározott átalány és a Deutsche Post korábbi köztisztviselőinek járó nyugdíjak költségének teljes összege közötti különbséget – gazdasági előnyhöz juttatta-e a Deutsche Postot versenytársaihoz képest. |
| --- | --- |

(89)

A Combus-üggyel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat jelen ügyben való alkalmazására tekintettel a Bizottság értékeli, hogy Németország – azzal, hogy átvállalta az 1995 és 1999 közötti időszakra meghatározott átalány és a Deutsche Post korábbi köztisztviselőinek járó nyugdíjak költségének teljes összege közötti különbséget – gazdasági előnyhöz juttatta-e a Deutsche Postot versenytársaihoz képest.

Combus

| (90) | A Bizottság a következő három lépéseben végzi el elemzését, hogy az előny meglétét meghatározza:






  a) | első lépésként a Bizottság megállapítja a levél-/csomagküldési ágazatban működő más vállalkozások béralapú társadalombiztosítási járulékainak szintjét; |
| --- | --- | --- |

(90)

A Bizottság a következő három lépéseben végzi el elemzését, hogy az előny meglétét meghatározza:

a)

első lépésként a Bizottság megállapítja a levél-/csomagküldési ágazatban működő más vállalkozások béralapú társadalombiztosítási járulékainak szintjét;

| b) | majd megállapítja azon béralapú társadalombiztosítási járulékok szintjét, amelyeket a Deutsche Post visel a köztisztviselői felé; |
| --- | --- |

b)

majd megállapítja azon béralapú társadalombiztosítási járulékok szintjét, amelyeket a Deutsche Post visel a köztisztviselői felé;

| c) | végül összeveti a két szintet. |
| --- | --- |

c)

végül összeveti a két szintet.

5.1.2.1.   A levél-/csomagküldési ágazatban működő más vállalkozások béralapú társadalombiztosítási járulékainak szintje

A levél-/csomagküldési ágazatban működő más vállalkozások béralapú társadalombiztosítási járulékainak szintje

5.1.2.1.1.   A viszonyítási érték kiszámítása

| (91) | A versenytárs magánvállalatoknak kötelezően ki kell fizetniük bevételeikből a társadalombiztosítási járulékoknak mind a munkáltatói, mind a munkavállalói részét az államnak. Amint azt a 3. ábra mutatja, a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek az 1995 és 1999 közötti időszak tekintetében a bruttó bér megközelítőleg 39–42 %-át tették ki. A munkáltatókra, illetve a munkavállalókra irányadó kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek a bruttó bér megközelítőleg 19–21 %-a között alakultak (lásd a 68) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(91)

A versenytárs magánvállalatoknak kötelezően ki kell fizetniük bevételeikből a társadalombiztosítási járulékoknak mind a munkáltatói, mind a munkavállalói részét az államnak. Amint azt a 3. ábra mutatja, a teljes kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek az 1995 és 1999 közötti időszak tekintetében a bruttó bér megközelítőleg 39–42 %-át tették ki. A munkáltatókra, illetve a munkavállalókra irányadó kötelező társadalombiztosítási járulékmértékek a bruttó bér megközelítőleg 19–21 %-a között alakultak (lásd a 68) preambulumbekezdést).

| (92) | A magán-munkavállalókhoz viszonyítva a köztisztviselőknek nem kell megfizetniük a társadalombiztosítási járulékok egészségbiztosításra és ápolásbiztosításra eső részét, viszont maguknak kell fedezniük egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásaik 30–50 %-át (főként további magánbiztosítás megkötésével). Ugyanakkor, az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadások 30–50 %-ának köztisztviselők általi megfizetése vélelmezhetően – gazdasági hatását tekintve – nagymértékben megegyezik a magán-munkavállalók által a kötelező egészségbiztosításba és ápolásbiztosításba fizetendő járulékokkal (29). |
| --- | --- |

(92)

A magán-munkavállalókhoz viszonyítva a köztisztviselőknek nem kell megfizetniük a társadalombiztosítási járulékok egészségbiztosításra és ápolásbiztosításra eső részét, viszont maguknak kell fedezniük egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásaik 30–50 %-át (főként további magánbiztosítás megkötésével). Ugyanakkor, az egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadások 30–50 %-ának köztisztviselők általi megfizetése vélelmezhetően – gazdasági hatását tekintve – nagymértékben megegyezik a magán-munkavállalók által a kötelező egészségbiztosításba és ápolásbiztosításba fizetendő járulékokkal (29).

29

| (93) | Ráadásul, a köztisztviselők nem fizetnek járulékot sem a nyugdíjbiztosításba, sem a munkanélküliségi biztosításba. A Deutsche Post által fizetendő járulékok tehát meg kell haladják a magán-munkavállalók által fizetendőket, és tartalmazniuk kell a nyugdíjbiztosítás és a munkanélküliségi biztosítás teljes költségét, valamint a köztisztviselők egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásainak fennmaradó részét. |
| --- | --- |

(93)

Ráadásul, a köztisztviselők nem fizetnek járulékot sem a nyugdíjbiztosításba, sem a munkanélküliségi biztosításba. A Deutsche Post által fizetendő járulékok tehát meg kell haladják a magán-munkavállalók által fizetendőket, és tartalmazniuk kell a nyugdíjbiztosítás és a munkanélküliségi biztosítás teljes költségét, valamint a köztisztviselők egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásainak fennmaradó részét.

| (94) | A Deutsche Post társadalombiztosítási járulékaira vonatkozó viszonyítási értéknek (a továbbiakban: viszonyítási érték) tehát tartalmaznia kell a teljes járulékmértékeket (teljes járulékmérték = munkáltatóra eső rész + munkavállalóra eső rész) a nyugdíjbiztosítás és a munkanélküliségi biztosítás tekintetében, valamint a munkáltatóra eső részt az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás tekintetében. |
| --- | --- |

(94)

A Deutsche Post társadalombiztosítási járulékaira vonatkozó viszonyítási értéknek (a továbbiakban: viszonyítási érték) tehát tartalmaznia kell a teljes járulékmértékeket (teljes járulékmérték = munkáltatóra eső rész + munkavállalóra eső rész) a nyugdíjbiztosítás és a munkanélküliségi biztosítás tekintetében, valamint a munkáltatóra eső részt az egészségbiztosítás és az ápolásbiztosítás tekintetében.

| (95) | Amint az alábbi 1. táblázatból látható, a viszonyítási érték a magán-munkavállalók bruttó bérének 32 %-a és 34,5 %-a között alakult az 1995-től 1999-ig tartó időszakban.

  1. táblázat


  A Deutsche Post társadalombiztosítási járulékaira vonatkozó viszonyítási érték











  (%) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| Munkáltatóra eső rész | 19,49 | 20,01 | 21,07 | 21,07 | 20,77 |
| Egészségbiztosítás | 6,44 | 6,48 | 6,82 | 6,82 | 6,82 |
| Ápolásbiztosítás | 0,50 | 0,68 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |
| Munkanélküliségi biztosítás | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Nyugdíjbiztosítás | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Munkavállalóra eső rész | 12,55 | 12,85 | 13,40 | 13,40 | 13,10 |
| Munkanélküliségi biztosítás | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Nyugdíjbiztosítás | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| A Deutsche Postra vonatkozó viszonyítási érték | 32,04 | 32,86 | 34,47 | 34,47 | 33,87 |

(95)

Amint az alábbi 1. táblázatból látható, a viszonyítási érték a magán-munkavállalók bruttó bérének 32 %-a és 34,5 %-a között alakult az 1995-től 1999-ig tartó időszakban.

1. táblázat

1. táblázat

A Deutsche Post társadalombiztosítási járulékaira vonatkozó viszonyítási érték

A Deutsche Post társadalombiztosítási járulékaira vonatkozó viszonyítási érték

(%)

1995

1996

1997

1998

1999

Munkáltatóra eső rész

Munkáltatóra eső rész

19,49

19,49

20,01

20,01

21,07

21,07

21,07

21,07

20,77

20,77

Egészségbiztosítás

6,44

6,48

6,82

6,82

6,82

Ápolásbiztosítás

0,50

0,68

0,85

0,85

0,85

Munkanélküliségi biztosítás

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Nyugdíjbiztosítás

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Munkavállalóra eső rész

Munkavállalóra eső rész

12,55

12,55

12,85

12,85

13,40

13,40

13,40

13,40

13,10

13,10

Munkanélküliségi biztosítás

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Nyugdíjbiztosítás

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

A Deutsche Postra vonatkozó viszonyítási érték

A Deutsche Postra vonatkozó viszonyítási érték

32,04

32,04

32,86

32,86

34,47

34,47

34,47

34,47

33,87

33,87

5.1.2.1.2.   A bruttó béralap kiszámítása

| (96) | Minthogy a Deutsche Post által a köztisztviselői tekintetében viselendő társadalombiztosítási járulékok szintjének meg kell egyeznie a kötelező társadalombiztosítási járulékok szintjével, fontos, hogy amellett, hogy a Deutsche Postra ugyanazt a mértéket alkalmazzák, ezt a mértéket ugyanakkora bruttó béralapra számítsák ki. |
| --- | --- |

(96)

Minthogy a Deutsche Post által a köztisztviselői tekintetében viselendő társadalombiztosítási járulékok szintjének meg kell egyeznie a kötelező társadalombiztosítási járulékok szintjével, fontos, hogy amellett, hogy a Deutsche Postra ugyanazt a mértéket alkalmazzák, ezt a mértéket ugyanakkora bruttó béralapra számítsák ki.

| (97) | Ezért tehát számtanilag bruttó bért kell képezni a köztisztviselők tekintetében (a továbbiakban: köztisztviselői bruttó bér), amely a magán-munkavállalók béralapjával egyenértékű béralapot biztosít. |
| --- | --- |

(97)

Ezért tehát számtanilag bruttó bért kell képezni a köztisztviselők tekintetében (a továbbiakban: köztisztviselői bruttó bér), amely a magán-munkavállalók béralapjával egyenértékű béralapot biztosít.

| (98) | Feltételezhető, hogy a köztisztviselők egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásai tekintetében fizetett járulékok megegyeznek a magán-munkavállalók által a kötelező egészségbiztosításba és ápolásbiztosításba fizetett járulékaival (lásd a (92) preambulumbekezdést). Ezért a béralapot e tekintetben nem kell kiigazítani. Ugyanakkor, mivel a köztisztviselők nem fizetnek járulékot a nyugdíjbiztosításukba és a munkanélküliségi biztosításukba (lásd a (93) preambulumbekezdést), a felmerült illetményt (azaz a tényleges bérköltségeket) növelni kell egy olyan tényező alkalmazásával, amely figyelembe veszi a magán-munkavállalók által a kötelező nyugdíj- és munkanélküliségi biztosításba fizetendő járulékokat. |
| --- | --- |

(98)

Feltételezhető, hogy a köztisztviselők egészségügyi és tartós ápolási-gondozási kiadásai tekintetében fizetett járulékok megegyeznek a magán-munkavállalók által a kötelező egészségbiztosításba és ápolásbiztosításba fizetett járulékaival (lásd a (92) preambulumbekezdést). Ezért a béralapot e tekintetben nem kell kiigazítani. Ugyanakkor, mivel a köztisztviselők nem fizetnek járulékot a nyugdíjbiztosításukba és a munkanélküliségi biztosításukba (lásd a (93) preambulumbekezdést), a felmerült illetményt (azaz a tényleges bérköltségeket) növelni kell egy olyan tényező alkalmazásával, amely figyelembe veszi a magán-munkavállalók által a kötelező nyugdíj- és munkanélküliségi biztosításba fizetendő járulékokat.

| (99) | A következő képlet a felmerült illetményt a magán-munkavállalók bruttó bérével egyenértékű bruttó bérré alakítja: |
| --- | --- |

(99)

A következő képlet a felmerült illetményt a magán-munkavállalók bruttó bérével egyenértékű bruttó bérré alakítja:

Image 4

| (100) | A következő képletet például 1997-re alkalmazva a következő eredmény adódik: |
| --- | --- |

(100)

A következő képletet például 1997-re alkalmazva a következő eredmény adódik:

Image 5

| (101) | Az 1997-es járulékmértékeket alapul véve, a köztisztviselők bruttó bére 15 %-kal magasabb, mint a számukra ténylegesen kifizetett illetmény. |
| --- | --- |

(101)

Az 1997-es járulékmértékeket alapul véve, a köztisztviselők bruttó bére 15 %-kal magasabb, mint a számukra ténylegesen kifizetett illetmény.

5.1.2.2.   A Deutsche Post által a köztisztviselői tekintetében viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok megállapítása

A Deutsche Post által a köztisztviselői tekintetében viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok megállapítása

5.1.2.2.1.   Az előny megállapítása a viszonyítási értékkel való összevetés alapján

| (102) | A PostPersRG 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a Deutsche Postnak évi 2,045 milliárd EUR járulékot kellett fizetnie a Nyugdíjalapba 1995 és 1999 között, összesen 10,225 milliárd EUR értékben. |
| --- | --- |

(102)

A PostPersRG 16. cikkének (1) bekezdése értelmében a Deutsche Postnak évi 2,045 milliárd EUR járulékot kellett fizetnie a Nyugdíjalapba 1995 és 1999 között, összesen 10,225 milliárd EUR értékben.

| (103) | Ennek alapján, és a fentiekre tekintettel ki lehet számítani a Deutsche Post által 1995 és 1999 között viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékokat, és össze lehet vetni a (97) preambulumbekezdésben megállapított viszonyítási értékkel.

  2. táblázat


  A Deutsche Post által fizetett, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok és a viszonyítási érték | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Deutsche Post által a Nyugdíjalapba befizetett járulékok
  (milliárd EUR) | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 |
| A köztisztviselők nettó illetménye
  (milliárd EUR) | 3,522 | 2,992 | 2,712 | 2,581 | 2,288 |
| A köztisztviselők bruttó bére
  (milliárd EUR) | 4,050 | 3,441 | 3,119 | 2,968 | 2,631 |
| A Deutsche Post által fizetett járulékok a bruttó bér %-ában | 50 | 59 | 66 | 69 | 78 |
| Viszonyítási érték (%) | 31,93 | 33,29 | 34,44 | 34,46 | 33,85 |

(103)

Ennek alapján, és a fentiekre tekintettel ki lehet számítani a Deutsche Post által 1995 és 1999 között viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékokat, és össze lehet vetni a (97) preambulumbekezdésben megállapított viszonyítási értékkel.

2. táblázat

2. táblázat

A Deutsche Post által fizetett, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok és a viszonyítási érték

A Deutsche Post által fizetett, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok és a viszonyítási érték

1995

1996

1997

1998

1999

A Deutsche Post által a Nyugdíjalapba befizetett járulékok

(milliárd EUR)

2,045

2,045

2,045

2,045

2,045

A köztisztviselők nettó illetménye

(milliárd EUR)

3,522

2,992

2,712

2,581

2,288

A köztisztviselők bruttó bére

(milliárd EUR)

4,050

3,441

3,119

2,968

2,631

A Deutsche Post által fizetett járulékok a bruttó bér %-ában

A Deutsche Post által fizetett járulékok a bruttó bér %-ában

50

50

59

59

66

66

69

69

78

78

Viszonyítási érték (%)

Viszonyítási érték (%)

31,93

31,93

33,29

33,29

34,44

34,44

34,46

34,46

33,85

33,85

| (104) | Ebből a számításból nem tűnik ki, hogy a Deutsche Post előnyben részesült volna, mivel többet fizetett, mint a kiszámított viszonyítási érték. |
| --- | --- |

(104)

Ebből a számításból nem tűnik ki, hogy a Deutsche Post előnyben részesült volna, mivel többet fizetett, mint a kiszámított viszonyítási érték.

5.1.2.2.2.   Az előny megállapítása a viszonyítási értékkel való összevetés alapján, figyelembe véve az árszabályozás potenciális hatását

| (105) | Meg kell jegyezni, hogy a 2012. évi határozat (332)–(338) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy vélte, hogy a Deutsche Postra irányadó árszabályozás releváns tényező volt a Deutsche Post által ténylegesen viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok kiszámításánál és a nyugdíjintézkedés arányosságának értékelésénél. |
| --- | --- |

(105)

Meg kell jegyezni, hogy a 2012. évi határozat (332)–(338) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy vélte, hogy a Deutsche Postra irányadó árszabályozás releváns tényező volt a Deutsche Post által ténylegesen viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok kiszámításánál és a nyugdíjintézkedés arányosságának értékelésénél.

| (106) | Ezt az indokolta, hogy a postai szolgáltatásokról szóló, 1997. december 22-i törvény (Postgesetz) (30) (a továbbiakban PostG) 20. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a Deutsche Post kérheti a postai szabályozó hatóságtól, hogy a kizárólagos jogokból és a szabályozott szolgáltatásokból beszedhető bevétel megengedhető nagyságának megállapításakor a fogyasztókra áthárítandó költségekbe beszámítsa a „versenyben nem szokásos szociális terhet”, valamint az egyetemes szolgáltatás hatékony biztosításának költségeit. |
| --- | --- |

(106)

Ezt az indokolta, hogy a postai szolgáltatásokról szóló, 1997. december 22-i törvény (Postgesetz) (30) (a továbbiakban PostG) 20. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a Deutsche Post kérheti a postai szabályozó hatóságtól, hogy a kizárólagos jogokból és a szabályozott szolgáltatásokból beszedhető bevétel megengedhető nagyságának megállapításakor a fogyasztókra áthárítandó költségekbe beszámítsa a „versenyben nem szokásos szociális terhet”, valamint az egyetemes szolgáltatás hatékony biztosításának költségeit.

Postgesetz

30

| (107) | Ezt a megközelítést a postai szabályozó hatóság első alkalommal a referenciaárakról szóló, (2003. január 1-jétől hatályos) 2002. évi határozatban alkalmazta, majd a referenciaárakról szóló, 2007. és 2011. évi határozatokban is jóváhagyta a „versenyben nem szokásos szociális terheket”. A Bizottság úgy vélte, hogy gazdasági szempontból a Deutsche Post-ra emiatt ténylegesen kevesebb járulékmérték vonatkozott a szociális költségek tekintetében, mint az általa a Nyugdíjalapba nyilvánvalóan befizetett járulékok. E megfontolás alapján a 2012. évi határozatban a Bizottság meg tudta állapítani és számszerűsíteni a 2003. január 1-től a komparatív előny teljes megszüntetéséig tartó időszakra visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összegét. |
| --- | --- |

(107)

Ezt a megközelítést a postai szabályozó hatóság első alkalommal a referenciaárakról szóló, (2003. január 1-jétől hatályos) 2002. évi határozatban alkalmazta, majd a referenciaárakról szóló, 2007. és 2011. évi határozatokban is jóváhagyta a „versenyben nem szokásos szociális terheket”. A Bizottság úgy vélte, hogy gazdasági szempontból a Deutsche Post-ra emiatt ténylegesen kevesebb járulékmérték vonatkozott a szociális költségek tekintetében, mint az általa a Nyugdíjalapba nyilvánvalóan befizetett járulékok. E megfontolás alapján a 2012. évi határozatban a Bizottság meg tudta állapítani és számszerűsíteni a 2003. január 1-től a komparatív előny teljes megszüntetéséig tartó időszakra visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összegét.

| (108) | E határozatot, ennélfogva az 1995–1999 közötti nyugdíjintézkedés értékelését illetően mérlegelni lehetne, hogy az előny meglétének Combus-módszer szerinti értékelése során figyelembe kell-e venni a Deutsche Postra vonatkozó árszabályozás potenciális hatását, amikor meghatározzák a szolgáltatónak a nyugdíjintézkedés révén nyújtott potenciális előnyt. |
| --- | --- |

(108)

E határozatot, ennélfogva az 1995–1999 közötti nyugdíjintézkedés értékelését illetően mérlegelni lehetne, hogy az előny meglétének Combus-módszer szerinti értékelése során figyelembe kell-e venni a Deutsche Postra vonatkozó árszabályozás potenciális hatását, amikor meghatározzák a szolgáltatónak a nyugdíjintézkedés révén nyújtott potenciális előnyt.

Combus

| (109) | Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy az árszabályozás potenciális hatása semmiképpen sem releváns az e határozatban vizsgált intézkedés időbeli hatálya, azaz az 1995 és 1999 közötti időszak szempontjából. |
| --- | --- |

(109)

Ugyanakkor a Bizottság úgy véli, hogy az árszabályozás potenciális hatása semmiképpen sem releváns az e határozatban vizsgált intézkedés időbeli hatálya, azaz az 1995 és 1999 közötti időszak szempontjából.

| (110) | Ugyanis, amint a 2012. évi határozatban a Bizottság megjegyezte, a postai szabályozó hatóság referenciaárakról szóló első határozatát, amely figyelembe vette a „versenyben nem szokásos szociális terheket”, amint az a PostG kimondta, csak 2002-ben fogadták el a 2003 és 2007 közötti időszakra (31). Ezzel szemben, a Bizottság úgy vélte a 2003 előtti időszak vonatkozásában, hogy az 1995 és 2002 között hatályos, hatósági árakra irányadó jogalapból nem lehet kétséget kizáróan levezetni, hogy az illetékes hatóságok hogyan határozták meg előzetesen a hatósági árak összetételét (32). Ennek alapján a Bizottság kifejtette, hogy a díjelemek szociális költségek vonatkozásában, külön-külön történő kimutatásának hiányában nem lehetett meghatározni a bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok szintjét a Deutsche Postra irányadó árszabályozás figyelembevételével (33). E megfontolások alapján a Bizottság a 2012. évi határozatban arra a következtetésre jutott, hogy nem lehet megállapítani, sem számszerűsíteni az 1995 és 2002 között nyújtott összeegyeztethetetlen támogatások összegét (34). |
| --- | --- |

(110)

Ugyanis, amint a 2012. évi határozatban a Bizottság megjegyezte, a postai szabályozó hatóság referenciaárakról szóló első határozatát, amely figyelembe vette a „versenyben nem szokásos szociális terheket”, amint az a PostG kimondta, csak 2002-ben fogadták el a 2003 és 2007 közötti időszakra (31). Ezzel szemben, a Bizottság úgy vélte a 2003 előtti időszak vonatkozásában, hogy az 1995 és 2002 között hatályos, hatósági árakra irányadó jogalapból nem lehet kétséget kizáróan levezetni, hogy az illetékes hatóságok hogyan határozták meg előzetesen a hatósági árak összetételét (32). Ennek alapján a Bizottság kifejtette, hogy a díjelemek szociális költségek vonatkozásában, külön-külön történő kimutatásának hiányában nem lehetett meghatározni a bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékok szintjét a Deutsche Postra irányadó árszabályozás figyelembevételével (33). E megfontolások alapján a Bizottság a 2012. évi határozatban arra a következtetésre jutott, hogy nem lehet megállapítani, sem számszerűsíteni az 1995 és 2002 között nyújtott összeegyeztethetetlen támogatások összegét (34).

31

32

33

34

| (111) | E határozat tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy e megfontolások ugyanúgy alkalmazandók az előny meglétének a Combus-módszertan szerinti értékelése során, azaz a (90) preambulumbekezdésben leírt viszonyítási gyakorlatban. Mivel a Bizottság minden igyekezete ellenére sem tudja számszerűsíteni az árszabályozásoknak a Deutsche Post által a köztisztviselői tekintetében viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékokra gyakorolt potenciális hatását, ezen az alapon nem tudja megállapítani az előny meglétét. |
| --- | --- |

(111)

E határozat tekintetében a Bizottság úgy véli, hogy e megfontolások ugyanúgy alkalmazandók az előny meglétének a Combus-módszertan szerinti értékelése során, azaz a (90) preambulumbekezdésben leírt viszonyítási gyakorlatban. Mivel a Bizottság minden igyekezete ellenére sem tudja számszerűsíteni az árszabályozásoknak a Deutsche Post által a köztisztviselői tekintetében viselt, bruttóbér-alapú társadalombiztosítási járulékokra gyakorolt potenciális hatását, ezen az alapon nem tudja megállapítani az előny meglétét.

Combus

5.2.   A pénzügyi előny meglétével kapcsolatos következtetés

A pénzügyi előny meglétével kapcsolatos következtetés

| (112) | A fentiekből az következik, hogy ha a Bizottság csak arra szorítkozik, hogy közvetlenül összehasonlítsa a Deutsche Post Nyugdíjalapba történő járulékfizetéseit és a megfelelő viszonyítási értéket, nem állapítható meg a Deutsche Postnak juttatott előny. Ezenfelül, még ha a Bizottságnak ki is kellene terjesztenie értékelését, hogy figyelembe vegye a Deutsche Post árai szabályozásának potenciális hatását, feltéve, hogy ez indokolt lenne, továbbra sem lehetne meghatározni és számszerűsíteni a pontos előnyt az 1995 és 1999 közötti időszak vonatkozásában, és nem lehetne azt a nyugdíjintézkedéshez kötni. |
| --- | --- |

(112)

A fentiekből az következik, hogy ha a Bizottság csak arra szorítkozik, hogy közvetlenül összehasonlítsa a Deutsche Post Nyugdíjalapba történő járulékfizetéseit és a megfelelő viszonyítási értéket, nem állapítható meg a Deutsche Postnak juttatott előny. Ezenfelül, még ha a Bizottságnak ki is kellene terjesztenie értékelését, hogy figyelembe vegye a Deutsche Post árai szabályozásának potenciális hatását, feltéve, hogy ez indokolt lenne, továbbra sem lehetne meghatározni és számszerűsíteni a pontos előnyt az 1995 és 1999 közötti időszak vonatkozásában, és nem lehetne azt a nyugdíjintézkedéshez kötni.

| (113) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy nem állapíthatja meg, hogy az 1995 és 1999 között a Deutsche Post javára végrehajtott nyugdíjintézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyhöz juttatta a szolgáltatót. Tekintettel arra, hogy az előny megléte, amely a támogatás meglétének egyik kumulatív feltétele, nem állapítható meg, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a nyugdíjintézkedés nem minősült állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(113)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy nem állapíthatja meg, hogy az 1995 és 1999 között a Deutsche Post javára végrehajtott nyugdíjintézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett előnyhöz juttatta a szolgáltatót. Tekintettel arra, hogy az előny megléte, amely a támogatás meglétének egyik kumulatív feltétele, nem állapítható meg, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a nyugdíjintézkedés nem minősült állami támogatásnak.

6.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (114) | A Bizottság megállapítja, hogy a Németország által 1995 és 1999 között végrehajtott nyugdíjintézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak, |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság megállapítja, hogy a Németország által 1995 és 1999 között végrehajtott nyugdíjintézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által 1995 és 1999 között a Deutsche Post javára végrehajtott nyugdíjintézkedés nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak.

2. cikk

Ennek a határozatnak Németország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 7-én.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

ügyvezető alelnök

---

(1)  
  HL C 306., 1999.10.23., 25. o.

1

(2)  
  HL C 306., 1999.10.23., 25. o.

2

(3)  A Bizottság 2002/753/EK határozata (2002. június 19.) a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Deutsche Post AG javára hozott intézkedésekről (HL L 247., 2002.9.14., 27. o.).

3

(4)  
  HL C 245., 2007.10.19., 21. o.

4

(5)  A Törvényszék 2011. december 8-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

5

Deutsche Post

Bizottság

(6)  A Tanács 659/1999/EK rendelete (1999. március 22.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

6

(7)  A Törvényszék 2010. július 14-i végzése, Deutsche Post kontra Bizottság, T-570/08, ECLI:EU:T:2010:31; a Törvényszék 2010. július 14-i végzése, Deutsche Post kontra Bizottság, T-571/08, ECLI:EU:T:2010:312; a Bíróság 2011. október 13-i ítélete, Deutsche Post és Németország kontra Bizottság, C-463/10 P és C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656; a Bíróság (második tanács) elnökének 2012. május 10-i végzése, Németország kontra Bizottság, T-571/08 RENV, ECLI:EU:T:2012:228; a Törvényszék 2013. november 12-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-570/08 RENV, ECLI:EU:T:2013:589.

7

Deutsche Post

Bizottság

Deutsche Post

Bizottság

Deutsche Post és Németország

Bizottság,

Németország

Bizottság

Deutsche Post

Bizottság

(8)  
  HL C 263., 2011.9.7., 4. o.

8

(9)  Charles River Associates, 2011. március, „Estimating a reasonable profit margin for provision of letter services” [Méltányos haszonkulcs becslése a levélszolgáltatások nyújtásának terén], a szakvéleményt Belgium az SA.14588. számú, a bpost javára nyújtott állami támogatás ügyében nyújtotta be.

9

(10)  A Bizottság 2012/636/EU határozata (2012. január 25.) a Németország által a Deutsche Post AG javára nyújtott C 36/07. (korábbi NN 25/07.) sz. intézkedésről (HL L 289., 2012.10.19., 1. o.).

10

(11)  A Törvényszék 2008. július 1-jei ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-266/02, ECLI:EU:T:2008:235.

11

Deutsche Post

Bizottság

(12)  A Bíróság 2010. szeptember 2-i ítélete, Bizottság kontra Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481.

12

Bizottság

Deutsche Post

(13)  A Törvényszék 2011. december 8-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

13

Deutsche Post

Bizottság

(14)  A Bíróság 2013. október 24-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, C-77/12 P, ECLI:EU:C:2013:695.

14

Deutsche Post

Bizottság

(15)  A Törvényszék 2015. szeptember 18-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-421/07 RENV, ECLI:EU:T:2015:654.

15

(16)  A Törvényszék 2016. július 14-i ítélete, Németország kontra Bizottság, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

16

Németország

Bizottság

(17)  A Törvényszék 2019. április 10-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

17

Deutsche Post

Bizottság

(18)  A postai és távközlési szolgáltatások reformjáról szóló törvény (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation (Postneuordnungsgesetz – PTNeuOG) 4. cikke, 1994. szeptember 14., Szövetségi Jogi Közlöny (Bundesgesetzblatt) (a továbbiakban: BGBl.) 1994., I. rész, 61. szám, 2325. o.

18

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

Postneuordnungsgesetz

PTNeuOG

Bundesgesetzblatt

(19)  BGBl. 1976., I. rész, 111. szám, 2485. o.

19

(20)  A postai és távközlési szolgáltatások szerkezetátalakításáról szóló törvény(Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz – PostStruktG) 1. cikke, 1989. június 8., BGBl. 1989., I. rész, 25. szám, 1026. o.

20

Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz

PostStruktG

(21)  A társadalombiztosítási törvénykönyv hatodik része (Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch (SGB VI)) szabályozza a nyugdíjbiztosítást; a Sozialgesetzbuch harmadik része (SGB III) a munkanélküliségi biztosítást; a Sozialgesetzbuch ötödik része (SGB V) az egészségbiztosítást; a tartós ápolásról-gondozásról szóló, 1994. május 26-i törvény (Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit (Pflege-Versicherungsgesetz – PflegeVG)) (BGBl. 1994.,I. rész, 30. szám, 1014. o.) és a Sozialgesetzbuch tizenegyedik része (SGB XI) az ápolásbiztosítást.

21

Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch

SGB VI

Sozialgesetzbuch

SGB III

Sozialgesetzbuch

SGB V

Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit

Pflege-Versicherungsgesetz

PflegeVG

Sozialgesetzbuch

SGB XI

(22)  A Bíróság 2016. október 26-i ítélete, Orange kontra Bizottság, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

22

Orange

Bizottság

(23)  A Törvényszék 2004. március 16-i ítélete, Danske Busvognmænd kontra Bizottság, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76.

23

Danske Busvognmænd

Bizottság

(24)  A Törvényszék 2004. március 16-i ítélete, Danske Busvognmænd kontra Bizottság, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76, 57. pont.

24

Danske Busvognmænd

Bizottság

(25)  A Törvényszék 2016. július 14-i ítélete, Németország kontra Bizottság, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

25

Németország

Bizottság

(26)  A Törvényszék 2019. április 10-i ítélete, Deutsche Post kontra Bizottság, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

26

Deutsche Post

Bizottság

(27)  A Törvényszék 2016. július 14-i ítélete, Németország kontra Bizottság, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406, 154. pont.

27

Németország

Bizottság

(28)  A Bíróság 2016. október 26-i ítélete, Orange kontra Bizottság, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

28

Orange

Bizottság

(29)  Tekintettel arra, hogy a magán-munkavállalókra vonatkozó kötelező egészségbiztosításba és ápolásbiztosításba fizetendő munkavállalói járulékok a teljes járulékmérték körülbelül felét teszik ki (lásd a (68) preambulumbekezdést), feltételezhető, hogy a köztisztviselőknél a 30–50 %-ot fedező további magánbiztosítás tekintetében felmerülő költségek nagymértékben megegyeznek a magán-munkavállalók járulékaival.

29

(30)  BGBl. 1997., I. rész, 88. szám, 3294. o.

30

(31)  2012/636/EU határozat, (332) preambulumbekezdés.

31

(32)  Ugyanott, (329) preambulumbekezdés.

32

(33)  Ugyanott, (329) preambulumbekezdés.

33

(34)  Ugyanott, (408) preambulumbekezdés.

34

---

| 2020.5.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/28

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/614 HATÁROZATA

(2020. április 30.)

a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról szóló (EU) 2019/1311 határozat módosításáról (EKB/2020/25)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, 12.1. cikkére, 18.1. cikke második francia bekezdésére és 34.1. cikke második francia bekezdésére,

tekintettel az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) szóló, 2014. december 19-i (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatásra (EKB/2014/60) (1),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Kormányzótanács bármikor megváltoztathatja az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, instrumentumait, követelményeit, feltételeit és eljárásait. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Kormányzótanács bármikor megváltoztathatja az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, instrumentumait, követelményeit, feltételeit és eljárásait.

| (2) | 2019. július 22-én a Kormányzótanács az árstabilitással kapcsolatos feladata ellátása során, valamint a kedvező banki hitelezési feltételek megőrzése és az alkalmazkodó monetáris politikai irányvonal azon tagállamokban való támogatása érdekében, amelyek pénzneme az euro, elfogadta az (EU) 2019/1311 európai központi banki határozatot (EKB/2019/21) (2). Ez a határozat a 2019 szeptembere és 2021 márciusa közötti időszakban lefolytatandó célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról (TLTRO-III) rendelkezett. |
| --- | --- |

(2)

2019. július 22-én a Kormányzótanács az árstabilitással kapcsolatos feladata ellátása során, valamint a kedvező banki hitelezési feltételek megőrzése és az alkalmazkodó monetáris politikai irányvonal azon tagállamokban való támogatása érdekében, amelyek pénzneme az euro, elfogadta az (EU) 2019/1311 európai központi banki határozatot (EKB/2019/21) (2). Ez a határozat a 2019 szeptembere és 2021 márciusa közötti időszakban lefolytatandó célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról (TLTRO-III) rendelkezett.

| (3) | 2020. március 12-én annak érdekében, hogy támogassa a banki hitelezést azok részére, akiket legjobban érint a koronavírus-betegség (COVID-19) terjedése, különösen a kis- és középvállalkozásokat ideértve, a Kormányzótanács úgy határozott, hogy megváltoztatja a TLTRO-III bizonyos főbb paramétereit. 2020. március 16-án a Kormányzótanács bizonyos ilyen változtatások végrehajtása érdekében elfogadta az (EU) 2020/407 határozatot (EKB/2020/13) (3). A jelen határozat a Kormányzótanács által elhatározott további változtatások végrehajtásához szükséges, így különösen a valamennyi TLTRO-III-ra alkalmazott kamatlábak átmeneti csökkentésének és a hitelezési teljesítményre vonatkozó küszöbérték bizonyos feltételek mellett történő csökkentésének előírása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

2020. március 12-én annak érdekében, hogy támogassa a banki hitelezést azok részére, akiket legjobban érint a koronavírus-betegség (COVID-19) terjedése, különösen a kis- és középvállalkozásokat ideértve, a Kormányzótanács úgy határozott, hogy megváltoztatja a TLTRO-III bizonyos főbb paramétereit. 2020. március 16-án a Kormányzótanács bizonyos ilyen változtatások végrehajtása érdekében elfogadta az (EU) 2020/407 határozatot (EKB/2020/13) (3). A jelen határozat a Kormányzótanács által elhatározott további változtatások végrehajtásához szükséges, így különösen a valamennyi TLTRO-III-ra alkalmazott kamatlábak átmeneti csökkentésének és a hitelezési teljesítményre vonatkozó küszöbérték bizonyos feltételek mellett történő csökkentésének előírása érdekében.

| (4) | Ami a hitelezési teljesítményre vonatkozó küszöbérték csökkentésére vonatkozó döntést illeti, 2020. március 12-én a Kormányzótanács úgy határozott, hogy a küszöböt a 2020. április 1. és 2021. március 31. közötti időszak tekintetében 0 %-ra kell csökkenteni. Annak érdekében, hogy a bankok által a koronavírus-betegség (COVID-19) okozta válság európai kezdete óta már nyújtott hiteleket is figyelembe vegyék, ezen időszak kezdő időpontja 2020. március 1-jére kerül áthelyezésre a 2020. április 30-i döntés értelmében, míg a záró időpontja változatlanul 2021. március 31. marad. Ezenkívül a banki hitelezés 2020. március 1-jét követő várható csökkenésének figyelembevétele érdekében a korábbi hitelezési teljesítményre vonatkozó kritériumok alapján nyújtható legmagasabb mértékű kedvezmény eléréséhez kapcsolódó, az állomány-referenciaértéktől való eltérés 2,5 %-ról 1,15 %-ra csökkentésre kerül. |
| --- | --- |

(4)

Ami a hitelezési teljesítményre vonatkozó küszöbérték csökkentésére vonatkozó döntést illeti, 2020. március 12-én a Kormányzótanács úgy határozott, hogy a küszöböt a 2020. április 1. és 2021. március 31. közötti időszak tekintetében 0 %-ra kell csökkenteni. Annak érdekében, hogy a bankok által a koronavírus-betegség (COVID-19) okozta válság európai kezdete óta már nyújtott hiteleket is figyelembe vegyék, ezen időszak kezdő időpontja 2020. március 1-jére kerül áthelyezésre a 2020. április 30-i döntés értelmében, míg a záró időpontja változatlanul 2021. március 31. marad. Ezenkívül a banki hitelezés 2020. március 1-jét követő várható csökkenésének figyelembevétele érdekében a korábbi hitelezési teljesítményre vonatkozó kritériumok alapján nyújtható legmagasabb mértékű kedvezmény eléréséhez kapcsolódó, az állomány-referenciaértéktől való eltérés 2,5 %-ról 1,15 %-ra csökkentésre kerül.

| (5) | Továbbá a háztartásoknak és cégeknek történő hitelezés általános gazdasági zavarok és fokozott bizonytalanság idején való további támogatása érdekében 2020. április 30-án a Kormányzótanács úgy határozott, hogy előírja a valamennyi TLTRO-III-ra alkalmazott kamatlábak bizonyos feltételek mellett történő további átmeneti csökkentését. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá a háztartásoknak és cégeknek történő hitelezés általános gazdasági zavarok és fokozott bizonytalanság idején való további támogatása érdekében 2020. április 30-án a Kormányzótanács úgy határozott, hogy előírja a valamennyi TLTRO-III-ra alkalmazott kamatlábak bizonyos feltételek mellett történő további átmeneti csökkentését.

| (6) | E kiigazított paraméterek azonnali hatállyal való alkalmazása érdekében e határozatnak haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

E kiigazított paraméterek azonnali hatállyal való alkalmazása érdekében e határozatnak haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (7) | Ezért az (EU) 2019/1311 határozatot (EKB/2019/21) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Ezért az (EU) 2019/1311 határozatot (EKB/2019/21) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2019/1311 határozat (EKB/2019/21) a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A következő fogalommeghatározások helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | »nettó hitelnyújtási referenciaérték«: azon figyelembe vehető nettó hitelnyújtás összege, amelyet a résztvevőnek a második referencia-időszakban és opcionálisan a különleges referencia-időszakban túl kell lépnie ahhoz, hogy jogosult legyen a hitelfelvételére vonatkozó olyan kamatlábra, amely alacsonyabb, mint az alkalmazott kezdeti kamatláb, és amely a 4. cikkben, illetve az I. mellékletben meghatározott elveknek és részletes rendelkezéseknek megfelelően kerül kiszámításra;” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

A következő fogalommeghatározások helyébe a következő szöveg lép:

„1.

»nettó hitelnyújtási referenciaérték«: azon figyelembe vehető nettó hitelnyújtás összege, amelyet a résztvevőnek a második referencia-időszakban és opcionálisan a különleges referencia-időszakban túl kell lépnie ahhoz, hogy jogosult legyen a hitelfelvételére vonatkozó olyan kamatlábra, amely alacsonyabb, mint az alkalmazott kezdeti kamatláb, és amely a 4. cikkben, illetve az I. mellékletben meghatározott elveknek és részletes rendelkezéseknek megfelelően kerül kiszámításra;”

| „12. | »a kamatláb ösztönző kiigazítása«: a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegre alkalmazandó kamatláb csökkentése, amennyiben van ilyen, a vonatkozó maximális kamatláb és a vonatkozó minimális kamatláb közötti átlagos különbség hányadában kifejezve, amely az I. mellékletben meghatározott részletes rendelkezéseknek megfelelően kerül kiszámításra;” |
| --- | --- |

„12.

»a kamatláb ösztönző kiigazítása«: a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegre alkalmazandó kamatláb csökkentése, amennyiben van ilyen, a vonatkozó maximális kamatláb és a vonatkozó minimális kamatláb közötti átlagos különbség hányadában kifejezve, amely az I. mellékletben meghatározott részletes rendelkezéseknek megfelelően kerül kiszámításra;”

| b) | A szöveg a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:






  „23. | »az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama«: az adott TLTRO-III elszámolási időpontjától 2020. június 23-ig, illetve a 2021. június 24-től a lejáratának időpontjáig vagy adott esetben korai visszafizetési időpontjáig tartó időszak, tehát a különleges kamatláb-időszak figyelembevétele nélkül; |
| --- | --- | --- |

b)

A szöveg a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

„23.

»az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama«: az adott TLTRO-III elszámolási időpontjától 2020. június 23-ig, illetve a 2021. június 24-től a lejáratának időpontjáig vagy adott esetben korai visszafizetési időpontjáig tartó időszak, tehát a különleges kamatláb-időszak figyelembevétele nélkül;

| 24. | »különleges kamatláb-időszak«: a 2020. június 24-től 2021. június 23-ig tartó időszak; |
| --- | --- |

24.

»különleges kamatláb-időszak«: a 2020. június 24-től 2021. június 23-ig tartó időszak;

| 25. | »különleges referencia-időszak«: a 2020. március 1-jétől 2021. március 31-ig tartó időszak.” |
| --- | --- |

25.

»különleges referencia-időszak«: a 2020. március 1-jétől 2021. március 31-ig tartó időszak.”

| 2. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  Kamat

  (1)   A valamely TLTRO-III keretében azon résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb, amelyek figyelembe vehető nettó hitelnyújtása a különleges referencia-időszakban eléri vagy meghaladja a nettó hitelnyújtási referenciaértéküket, a következőképpen kerül kiszámításra, a 6. cikk (3a) bekezdésében meghatározott feltétel mellett:






  a) | a különleges kamatláb-időszak alatt a kamatláb a betéti rendelkezésre állásra az adott időszakban érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont. Az ebből eredő kamatláb semmiképpen sem lehet magasabb mínusz 100 bázispontnál; és |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Kamat

(1)   A valamely TLTRO-III keretében azon résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb, amelyek figyelembe vehető nettó hitelnyújtása a különleges referencia-időszakban eléri vagy meghaladja a nettó hitelnyújtási referenciaértéküket, a következőképpen kerül kiszámításra, a 6. cikk (3a) bekezdésében meghatározott feltétel mellett:

a)

a különleges kamatláb-időszak alatt a kamatláb a betéti rendelkezésre állásra az adott időszakban érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont. Az ebből eredő kamatláb semmiképpen sem lehet magasabb mínusz 100 bázispontnál; és

| b) | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt a kamatláb a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb. |
| --- | --- |

b)

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt a kamatláb a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb.

(2)   A valamely TLTRO-III keretében azon résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb, amelyek figyelembe vehető nettó hitelnyújtása a különleges referencia-időszakban alacsonyabb a nettó hitelnyújtási referenciaértéküknél, azonban a figyelembe vehető nettó hitelnyújtása a második referencia-időszakban meghaladja a nettó hitelnyújtási referenciaértéküket, a következőképpen kerül kiszámításra:

| a) | a különleges kamatláb-időszak alatt a kamatláb a következő kamatlábak közül az alacsonyabbnak felel meg: i. az adott időszakban az irányadó refinanszírozási műveletekre érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont; ii. a b) pontban foglaltaknak megfelelően az állomány-referenciaértéktől való eltéréstől függően kiszámított kamatláb; és |
| --- | --- |

a)

a különleges kamatláb-időszak alatt a kamatláb a következő kamatlábak közül az alacsonyabbnak felel meg: i. az adott időszakban az irányadó refinanszírozási műveletekre érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont; ii. a b) pontban foglaltaknak megfelelően az állomány-referenciaértéktől való eltéréstől függően kiszámított kamatláb; és

| b) | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt a kamatláb alacsonyabb az irányadó refinanszírozási műveletekre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatlábnál, és lehet olyan alacsony, mint a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb, az állomány-referenciaértéktől való eltéréstől függően. |
| --- | --- |

b)

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt a kamatláb alacsonyabb az irányadó refinanszírozási műveletekre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatlábnál, és lehet olyan alacsony, mint a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb, az állomány-referenciaértéktől való eltéréstől függően.

(3)   A valamely TLTRO-III keretében azon résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb, amelyek figyelembe vehető nettó hitelnyújtása a különleges referencia-időszakban és a második referencia-időszakban is alacsonyabb a nettó hitelnyújtási referenciaértéküknél, a következőképpen kerül kiszámításra:

| a) | a különleges kamatláb-időszak alatt a kamatláb az adott időszakban az irányadó refinanszírozási műveletekre érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont; és |
| --- | --- |

a)

a különleges kamatláb-időszak alatt a kamatláb az adott időszakban az irányadó refinanszírozási műveletekre érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont; és

| b) | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt a kamatláb az irányadó refinanszírozási műveletekre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb. |
| --- | --- |

b)

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt a kamatláb az irányadó refinanszírozási műveletekre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb.

(4)   A kamatláb-számításokkal kapcsolatos további részleteket az I. melléklet tartalmazza. A végső kamatlábat és a kiszámítása szempontjából releváns adatokat az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárral összhangban kell közölni a résztvevőkkel.

(5)   A kamatot az adott TLTRO-III lejáratakor utólag, illetve korai visszafizetés esetén az 5a. cikkben meghatározottak szerint kell kiegyenlíteni.

(6)   Amennyiben a valamely NKB szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseivel összhangban az NKB rendelkezésére álló korrekciós intézkedések alkalmazása következtében egy résztvevőnek a TLTRO-III kintlévő összegeket azelőtt kell visszafizetnie, hogy az állomány-referenciaértéktől való eltérést vagy – amennyiben van ilyen – a kamatláb ösztönző kiigazítását közölték volna a résztvevővel, az adott résztvevő által az egyes TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb: a) a különleges kamatláb-időszakra az irányadó refinanszírozási műveletekre az adott időszakban érvényes átlagos kamatláb mínusz 50 bázispont; és b) az adott TLTRO-III fennmaradó élettartamára az irányadó refinanszírozási műveletekre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes átlagos kamatláb, a visszafizetés NKB által előírt időpontjáig. Amennyiben az állomány-referenciaértéktől való eltérésnek és – amennyiben van ilyen – a kamatláb ösztönző kiigazításának a résztvevővel történő közlését követően írnak elő ilyen visszafizetést, a résztvevő által az egyes TLTRO-III-k keretében felvett összegekre alkalmazandó kamatlábat az (1)–(3) bekezdésnek megfelelően kell meghatározni.”

| 3. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | i. a második referencia-időszakra és ii. opcionálisan a különleges referencia-időszakra vonatkozó adatokat az alkalmazandó kamatlábak megállapítása érdekében (a továbbiakban: második jelentés).” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

i. a második referencia-időszakra és ii. opcionálisan a különleges referencia-időszakra vonatkozó adatokat az alkalmazandó kamatlábak megállapítása érdekében (a továbbiakban: második jelentés).”

| b) | A szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   Azok a résztvevők, akik igénybe kívánják venni az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kamatlábakat, azáltal élnek ezzel a lehetőséggel, hogy a második jelentésben külön rendelkezésre bocsátják a különleges referencia-időszakra vonatkozó adatokat, valamint ezen adatok 6. cikk (6) bekezdésének b) pontja szerinti, könyvvizsgáló általi értékelésének eredményét. Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, a résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb az 5. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján kerül kiszámításra. A különleges referencia-időszakra vonatkozó adatok és/vagy a könyvvizsgáló általi vonatkozó értékelés eredményei benyújtásának elmulasztásához nem kapcsolódik szankció.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   Azok a résztvevők, akik igénybe kívánják venni az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kamatlábakat, azáltal élnek ezzel a lehetőséggel, hogy a második jelentésben külön rendelkezésre bocsátják a különleges referencia-időszakra vonatkozó adatokat, valamint ezen adatok 6. cikk (6) bekezdésének b) pontja szerinti, könyvvizsgáló általi értékelésének eredményét. Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, a résztvevők által hitelként felvett összegekre alkalmazandó kamatláb az 5. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján kerül kiszámításra. A különleges referencia-időszakra vonatkozó adatok és/vagy a könyvvizsgáló általi vonatkozó értékelés eredményei benyújtásának elmulasztásához nem kapcsolódik szankció.”

| c) | A (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A résztvevőknek biztosítaniuk kell, hogy az (1)–(3a) bekezdés alapján benyújtott adatok minőségét külső könyvvizsgáló értékelje, a következő szabályokkal összhangban:” |
| --- | --- |

c)

A (6) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A résztvevőknek biztosítaniuk kell, hogy az (1)–(3a) bekezdés alapján benyújtott adatok minőségét külső könyvvizsgáló értékelje, a következő szabályokkal összhangban:”

| d) | A (6) bekezdés c) pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a könyvvizsgáló értékelésének a (2), a (3a) és a (4) bekezdésben meghatározott követelményekre kell összpontosítania. A könyvvizsgáló különösen:” |
| --- | --- | --- |

d)

A (6) bekezdés c) pontjának első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a könyvvizsgáló értékelésének a (2), a (3a) és a (4) bekezdésben meghatározott követelményekre kell összpontosítania. A könyvvizsgáló különösen:”

| 4. | A 7. cikk (1) bekezdésének b), d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | Ha a résztvevő az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárban meghatározott határidőig nem bocsátja az érintett NKB rendelkezésére a könyvvizsgáló első jelentésre vonatkozó értékelésének eredményeit, a résztvevőnek vissza kell fizetnie a TLTRO-III keretében felvett minden összeget a következő irányadó refinanszírozási művelet elszámolási napján, az irányadó refinanszírozási műveletre az adott TLTRO élettartama alatt érvényes átlagos kamatlábbal, a visszafizetés elszámolási napjáig, a különleges kamatláb-időszak időtartamának kivételével, amely alatt az irányadó refinanszírozási művelet ezen időszak alatti átlagos kamatlába mínusz 50 bázispont alkalmazandó. |
| --- | --- | --- |

4.

A 7. cikk (1) bekezdésének b), d) és e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

Ha a résztvevő az EKB honlapján közzétett, a TLTRO-III-ra vonatkozó indikatív naptárban meghatározott határidőig nem bocsátja az érintett NKB rendelkezésére a könyvvizsgáló első jelentésre vonatkozó értékelésének eredményeit, a résztvevőnek vissza kell fizetnie a TLTRO-III keretében felvett minden összeget a következő irányadó refinanszírozási művelet elszámolási napján, az irányadó refinanszírozási műveletre az adott TLTRO élettartama alatt érvényes átlagos kamatlábbal, a visszafizetés elszámolási napjáig, a különleges kamatláb-időszak időtartamának kivételével, amely alatt az irányadó refinanszírozási művelet ezen időszak alatti átlagos kamatlába mínusz 50 bázispont alkalmazandó.

| d) | Ha a résztvevő a vonatkozó határidőre nem bocsátja az érintett NKB rendelkezésére a második jelentésben szereplő, a második referencia-időszakra vonatkozó adatokra vonatkozó könyvvizsgálói értékelés eredményeit, az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatlábat kell alkalmazni a résztvevő által a TLTRO-III keretében felvett összegekre, a különleges kamatláb-időszak időtartamának kivételével, amely alatt az irányadó refinanszírozási művelet ezen időszak alatti átlagos kamatlába mínusz 50 bázispont alkalmazandó. |
| --- | --- |

d)

Ha a résztvevő a vonatkozó határidőre nem bocsátja az érintett NKB rendelkezésére a második jelentésben szereplő, a második referencia-időszakra vonatkozó adatokra vonatkozó könyvvizsgálói értékelés eredményeit, az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatlábat kell alkalmazni a résztvevő által a TLTRO-III keretében felvett összegekre, a különleges kamatláb-időszak időtartamának kivételével, amely alatt az irányadó refinanszírozási művelet ezen időszak alatti átlagos kamatlába mínusz 50 bázispont alkalmazandó.

| e) | Ha a résztvevő más módon nem tesz eleget a 6. cikk (6) bekezdésében vagy (7) bekezdésében szereplő kötelezettségeknek, az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatlábat kell alkalmazni a résztvevő által a TLTRO-III keretében felvett összegekre, a különleges kamatláb-időszak időtartamának kivételével, amely alatt az irányadó refinanszírozási művelet ezen időszak alatti átlagos kamatlába mínusz 50 bázispont alkalmazandó.” |
| --- | --- |

e)

Ha a résztvevő más módon nem tesz eleget a 6. cikk (6) bekezdésében vagy (7) bekezdésében szereplő kötelezettségeknek, az adott TLTRO-III élettartama alatt az irányadó refinanszírozási műveletre érvényes átlagos kamatlábat kell alkalmazni a résztvevő által a TLTRO-III keretében felvett összegekre, a különleges kamatláb-időszak időtartamának kivételével, amely alatt az irányadó refinanszírozási művelet ezen időszak alatti átlagos kamatlába mínusz 50 bázispont alkalmazandó.”

| 5. | Az I. és a II. melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

5.

Az I. és a II. melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2020. május 5-én lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. április 30-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 91., 2015.4.2., 3. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2019/1311 határozata (2019. július 22.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról (EKB/2019/21) (HL L 204., 2019.8.2., 100. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank (EU) 2020/407 határozata (2020. március 16.) a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek harmadik sorozatáról szóló (EU) 2019/1311 határozat módosításáról (EKB/2020/13) (HL L 80., 2020.3.17., 23. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az I. és a II. melléklet, valamint a TLTRO-III B. adatszolgáltatási sablon a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet 3. szakasza helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet 3. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„3.   
  A kamatláb kiszámítása

| A. | Jelölje



  a 2020. március 1. és 2021. március 31. közötti különleges referencia-időszak figyelembe vehető nettó hitelnyújtásának összegét. |
| --- | --- |

A.

Image 6

Image 7

| B. | Jelölje



  a 2019. április 1. és 2021. március 31. közötti időszak figyelembe vehető nettó hitelnyújtásának és a figyelembe vehető hitelek 2019. március 31-i állományainak az összeadásával kapott összeget; ez a következőképpen kerül kiszámításra:




  Most jelölje

  az

  -nak a 2019. április 1. és 2021. március 31. közötti időszakban az állomány-referenciaértéktől való százalékos eltérését, vagyis





  Az EX 15 tizedesjegyre kerekítendő. Ahol az OAB nullával egyenlő, úgy tekintendő, hogy az EX 1,15-tel egyenlő. |
| --- | --- |

B.

Image 8

Image 9

Most jelölje
  Image 10
  az
  Image 11
  -nak a 2019. április 1. és 2021. március 31. közötti időszakban az állomány-referenciaértéktől való százalékos eltérését, vagyis

Image 12

Az EX 15 tizedesjegyre kerekítendő. Ahol az OAB nullával egyenlő, úgy tekintendő, hogy az EX 1,15-tel egyenlő.

| C. | Legyen








  élettartama alatt alkalmazandó átlagos kamatlába éves százalékos arányként kifejezve, és legyen



  a betéti rendelkezésre állásnak (DF) a TLTRO-III k élettartama alatt alkalmazandó átlagos kamatlába, ahol az alkalmazandó kamatláb az adott TLTRO-III élettartamára vonatkozik, éves százalékos arányként kifejezve, azaz:









  A fenti egyenletekben

  (ahol k=1,...,7) jelöli a TLTRO-III k napjainak számát, és amennyiben az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik,

  jelöli a TLTRO-III k
  t-edik napján az MRO-ra alkalmazott kamatlábat, ha erre az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik, vagy ha az MRO-ra változó kamatozású tendereljárás keretében kerül sor,

  jelöli a TLTRO-III k
  t-edik napján az MRO-ra alkalmazott minimális ajánlati kamatlábat, minden esetben éves százalékos arányként kifejezve. A fenti egyenletekben

  jelöli a TLTRO-III k
  t-edik napján a betéti rendelkezésre állásra alkalmazott kamatlábat, éves százalékos arányként kifejezve. |
| --- | --- |

C.

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

A fenti egyenletekben
  Image 18
  (ahol k=1,...,7) jelöli a TLTRO-III k napjainak számát, és amennyiben az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik,
  Image 19
  jelöli a TLTRO-III k
  t-edik napján az MRO-ra alkalmazott kamatlábat, ha erre az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik, vagy ha az MRO-ra változó kamatozású tendereljárás keretében kerül sor,
  Image 20
  jelöli a TLTRO-III k
  t-edik napján az MRO-ra alkalmazott minimális ajánlati kamatlábat, minden esetben éves százalékos arányként kifejezve. A fenti egyenletekben
  Image 21
  jelöli a TLTRO-III k
  t-edik napján a betéti rendelkezésre állásra alkalmazott kamatlábat, éves százalékos arányként kifejezve.

| D. | Jelölje K
  különleges
  a különleges kamatláb-időszakot, vagyis a 2020. június 24. és 2021. június 23. közötti időszakot, és jelölje krol
  az adott TLTRO-III k fennmaradó élettartamát alkotó két időszakot (vagyis az adott TLTRO-III elszámolási időpontjától 2020. június 23-ig tartó időszakot, valamint a 2021. június 24-től az adott TLTRO-III lejáratának időpontjáig vagy adott esetben korai visszafizetési időpontjáig tartó időszakot).
  Legyen

  a TLTRO-III k
  2020. június 24-től 2021. június 23-ig tartó különleges kamatláb-időszaka alatt alkalmazandó átlagos MRO-kamatláb, éves százalékos arányként kifejezve, és legyen

  a betéti rendelkezésre állásnak a TLTRO-III k
  2020. június 24-től 2021. június 23-ig tartó különleges kamatláb-időszaka alatt alkalmazandó átlagos kamatlába, éves százalékos arányként kifejezve, vagyis:










  A fenti egyenletekben

  jelöli a TLTRO-III k


  időszaka napjainak számát, és amennyiben az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik,

  jelöli a TLTRO-III k


  időszaka t-edik napján az MRO-ra alkalmazott kamatlábat, vagy ha az MRO-ra változó kamatozású tendereljárás keretében kerül sor,

  jelöli a TLTRO-III k


  időszaka t-edik napján az MRO-ra alkalmazott minimális ajánlati kamatlábat, minden esetben éves százalékos arányként kifejezve. A fenti egyenletekben

  jelöli a TLTRO-III k


  időszakának t-edik napján a betéti rendelkezésre állásra alkalmazott kamatlábat, éves százalékos arányként kifejezve. |
| --- | --- |

D.

Jelölje K
  különleges
  a különleges kamatláb-időszakot, vagyis a 2020. június 24. és 2021. június 23. közötti időszakot, és jelölje krol
  az adott TLTRO-III k fennmaradó élettartamát alkotó két időszakot (vagyis az adott TLTRO-III elszámolási időpontjától 2020. június 23-ig tartó időszakot, valamint a 2021. június 24-től az adott TLTRO-III lejáratának időpontjáig vagy adott esetben korai visszafizetési időpontjáig tartó időszakot).

Legyen
  Image 22
  a TLTRO-III k
  2020. június 24-től 2021. június 23-ig tartó különleges kamatláb-időszaka alatt alkalmazandó átlagos MRO-kamatláb, éves százalékos arányként kifejezve, és legyen
  Image 23
  a betéti rendelkezésre állásnak a TLTRO-III k
  2020. június 24-től 2021. június 23-ig tartó különleges kamatláb-időszaka alatt alkalmazandó átlagos kamatlába, éves százalékos arányként kifejezve, vagyis:

Image 24

Image 25

A fenti egyenletekben
  Image 26
  jelöli a TLTRO-III k

  Image 27
  időszaka napjainak számát, és amennyiben az MRO-ra rögzített kamatozású teljes allokálási szabály vonatkozik,
  Image 28
  jelöli a TLTRO-III k

  Image 29
  időszaka t-edik napján az MRO-ra alkalmazott kamatlábat, vagy ha az MRO-ra változó kamatozású tendereljárás keretében kerül sor,
  Image 30
  jelöli a TLTRO-III k

  Image 31
  időszaka t-edik napján az MRO-ra alkalmazott minimális ajánlati kamatlábat, minden esetben éves százalékos arányként kifejezve. A fenti egyenletekben
  Image 32
  jelöli a TLTRO-III k

  Image 33
  időszakának t-edik napján a betéti rendelkezésre állásra alkalmazott kamatlábat, éves százalékos arányként kifejezve.

| E. | Legyen a kamatláb ösztönző kiigazítása – amennyiben van ilyen – a



  és a



  közötti átlagos különbség hányadában kifejezve



  ; |
| --- | --- |

E.

Image 34

Image 35

Image 36

| F. | Legyen a TLTRO-III k élettartama alatt alkalmazandó, éves százalékos arányként kifejezett kamatláb (végső kamatláb)



  Legyen egy adott TLTRO-III k




  időszakára, ahol j = különleges vagy rol, alkalmazandó kamatláb, éves százalékos arányban kifejezve |
| --- | --- |

F.

Image 37

Image 38

Image 39

| G. | Az



  kamatláb a következőként kerül meghatározásra:




  A fenti egyenletben

  jelöli a TLTRO-III k


  időszaka napjainak számát. |
| --- | --- |

G.

Image 40

Image 41

A fenti egyenletben
  Image 42
  jelöli a TLTRO-III k

  Image 43
  időszaka napjainak számát.

Az egyes TLTRO-III k-kra alkalmazandó kamatlábat a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban eléri vagy túllépi a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, úgy az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:






  i. | a különleges kamatláb-időszak alatt: a betéti rendelkezésre állásra adott időszak alatt érvényes kamatláb átlaga mínusz 50 bázispont, amely semmiképpen sem haladhatja meg a mínusz 100 bázispontot; vagyis:
  ha

  , akkor

  ; |
| --- | --- | --- |

a)

ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban eléri vagy túllépi a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, úgy az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:

i.

a különleges kamatláb-időszak alatt: a betéti rendelkezésre állásra adott időszak alatt érvényes kamatláb átlaga mínusz 50 bázispont, amely semmiképpen sem haladhatja meg a mínusz 100 bázispontot; vagyis:

ha
  Image 44
  , akkor
  Image 45
  ;

| ii. | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes kamatláb átlaga, vagyis:
  ha

  , akkor

  . |
| --- | --- |

ii.

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes kamatláb átlaga, vagyis:

ha
  Image 46
  , akkor
  Image 47
  .

| b) | Ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban nem éri el vagy lépi túl a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, azonban a második referencia-időszakban legalább 1,15 %-kal túllépi a figyelembe vehető hitelei állomány-referenciaértékét, az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:






  i. | a különleges kamatláb-időszak alatt: az irányadó refinanszírozási művelet kamatlábának az adott időszak alatti átlaga mínusz 50 bázispont és a betéti rendelkezésre állás kamatlábának az adott TLTRO-III élettartama alatt átlaga közül az alacsonyabb, vagyis:
  ha

  és

  , akkor

  és

  ; |
| --- | --- | --- |

b)

Ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban nem éri el vagy lépi túl a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, azonban a második referencia-időszakban legalább 1,15 %-kal túllépi a figyelembe vehető hitelei állomány-referenciaértékét, az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:

i.

a különleges kamatláb-időszak alatt: az irányadó refinanszírozási művelet kamatlábának az adott időszak alatti átlaga mínusz 50 bázispont és a betéti rendelkezésre állás kamatlábának az adott TLTRO-III élettartama alatt átlaga közül az alacsonyabb, vagyis:

ha
  Image 48
  és
  Image 49
  , akkor
  Image 50
  és
  Image 51
  ;

| ii. | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes kamatláb átlaga, vagyis:
  ha

  és

  , akkor

  és |
| --- | --- |

ii.

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: a betéti rendelkezésre állásra az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes kamatláb átlaga, vagyis:

ha
  Image 52
  és
  Image 53
  , akkor
  Image 54
  és
  Image 55

| c) | Ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban nem éri el vagy lépi túl a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, azonban a második referencia-időszakban kevesebb mint 1,15 %-kal lépi túl a figyelembe vehető hitelei állomány-referenciaértékét, az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:






  i. | a különleges kamatláb-időszak alatt: az irányadó refinanszírozási művelet kamatlábának az adott időszak alatti átlaga mínusz 50 bázispont és az alábbi ii. pont szerint számított kamatláb közül az alacsonyabb, vagyis:
  ha

  és

  , akkor

  é s

  ; |
| --- | --- | --- |

c)

Ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban nem éri el vagy lépi túl a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, azonban a második referencia-időszakban kevesebb mint 1,15 %-kal lépi túl a figyelembe vehető hitelei állomány-referenciaértékét, az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:

i.

a különleges kamatláb-időszak alatt: az irányadó refinanszírozási művelet kamatlábának az adott időszak alatti átlaga mínusz 50 bázispont és az alábbi ii. pont szerint számított kamatláb közül az alacsonyabb, vagyis:

ha
  Image 56
  és
  Image 57
  , akkor
  Image 58
  é s
  Image 59
  ;

| ii. | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: az a kamatláb, amely lineárisan változik attól a százaléktól függően, amellyel a résztvevő az állomány-referenciaértékét túllépte, vagyis
  ha

  és

  , akkor

  és

  ; |
| --- | --- |

ii.

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: az a kamatláb, amely lineárisan változik attól a százaléktól függően, amellyel a résztvevő az állomány-referenciaértékét túllépte, vagyis

ha
  Image 60
  és
  Image 61
  , akkor
  Image 62
  és
  Image 63
  ;

| d) | Ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban nem éri el vagy lépi túl a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, és a második referencia-időszakban sem lépi túl az állomány-referenciaértékét, az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:






  i. | a különleges kamatláb-időszak alatt: az irányadó refinanszírozási műveletre az adott időszakban érvényes kamatláb átlaga mínusz 50 bázispont, vagyis:
  ha

  és

  , akkor |
| --- | --- | --- |

d)

Ha egy résztvevő a különleges referencia-időszakban nem éri el vagy lépi túl a nettó hitelnyújtási referenciaértékét, és a második referencia-időszakban sem lépi túl az állomány-referenciaértékét, az adott résztvevő által a TLTRO-III-k keretében hitelként felvett összegekre alkalmazott kamatláb:

i.

a különleges kamatláb-időszak alatt: az irányadó refinanszírozási műveletre az adott időszakban érvényes kamatláb átlaga mínusz 50 bázispont, vagyis:

ha
  Image 64
  és
  Image 65
  , akkor
  Image 66

| ii. | az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: az irányadó refinanszírozási műveletre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes kamatláb átlaga, vagyis:
  ha

  és

  , akkor

  és |
| --- | --- |

ii.

az adott TLTRO-III fennmaradó élettartama alatt: az irányadó refinanszírozási műveletre az adott TLTRO-III élettartama alatt érvényes kamatláb átlaga, vagyis:

ha
  Image 67
  és
  Image 68
  , akkor
  Image 69
  és
  Image 70

A kamatláb ösztönző kiigazítása (
  Image 71
  ) 15 tizedesjegyre kerekítve kerül kifejezésre.

Az
  Image 72
  és
  Image 73
  kamatlábak 15 tizedesjegyre kerekítve kerülnek kifejezésre.

Az
  Image 74
  végső kamatláb éves százalékos arányként kerül kifejezésre, a negyedik tizedesjegyre lefelé kerekítve.”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 2. szakasz szövege az első albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Amennyiben a résztvevők igénybe kívánják venni az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kamatlábakat, a második jelentésnek a második referencia-időszakra vonatkozó követelményekhez hasonló alapon a különleges referencia-időszakra vonatkozó adatokra is ki kell terjednie.” |
| --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2. szakasz szövege az első albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben a résztvevők igénybe kívánják venni az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kamatlábakat, a második jelentésnek a második referencia-időszakra vonatkozó követelményekhez hasonló alapon a különleges referencia-időszakra vonatkozó adatokra is ki kell terjednie.”

| b) | A 2. szakasz második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „Az összegyűjtött információk felhasználását illetően a referencia-állományra vonatkozó adatok a hitelfelvételi keret megállapításához kerülnek felhasználásra. Ezenkívül az első referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtásra vonatkozó adatok a nettó hitelnyújtási referenciaérték és az állomány-referenciaérték kiszámításához kerülnek felhasználásra. A második referencia-időszak és adott esetben a különleges referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtásra vonatkozó adatok a hitelezés alakulásának, és következésképpen az alkalmazandó kamatlábaknak az értékeléséhez kerülnek felhasználásra. Minden egyéb mutató az információk belső összhangjának, valamint az információknak az eurorendszeren belül gyűjtött statisztikai adatokkal való összhangjának ellenőrzésére, valamint a TLTRO-III-program hatásának részletes figyelemmel kísérésére szolgál.” |
| --- | --- |

b)

A 2. szakasz második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az összegyűjtött információk felhasználását illetően a referencia-állományra vonatkozó adatok a hitelfelvételi keret megállapításához kerülnek felhasználásra. Ezenkívül az első referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtásra vonatkozó adatok a nettó hitelnyújtási referenciaérték és az állomány-referenciaérték kiszámításához kerülnek felhasználásra. A második referencia-időszak és adott esetben a különleges referencia-időszak alatti figyelembe vehető nettó hitelnyújtásra vonatkozó adatok a hitelezés alakulásának, és következésképpen az alkalmazandó kamatlábaknak az értékeléséhez kerülnek felhasználásra. Minden egyéb mutató az információk belső összhangjának, valamint az információknak az eurorendszeren belül gyűjtött statisztikai adatokkal való összhangjának ellenőrzésére, valamint a TLTRO-III-program hatásának részletes figyelemmel kísérésére szolgál.”

| c) | A 3. szakasz a) pontja második bekezdésének második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „— | A második jelentés a »második referencia-időszak«, azaz a 2019. április 1-jétől 2021. március 31-éig tartó időszak tekintetében írja elő a kitöltött B. adatszolgáltatási sablont a figyelembe vehető nettó hitelnyújtás kiszámítása, valamint az alkalmazandó kamatlábak alapjául szolgáló mutatókkal szembeni összehasonlítás céljából. |
| --- | --- | --- |

c)

A 3. szakasz a) pontja második bekezdésének második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„—

A második jelentés a »második referencia-időszak«, azaz a 2019. április 1-jétől 2021. március 31-éig tartó időszak tekintetében írja elő a kitöltött B. adatszolgáltatási sablont a figyelembe vehető nettó hitelnyújtás kiszámítása, valamint az alkalmazandó kamatlábak alapjául szolgáló mutatókkal szembeni összehasonlítás céljából.

| — | Az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kamatlábakat igénybe venni kívánó résztvevőknek ezenkívül a kitöltött B. adatszolgáltatási sablont a »különleges referencia-időszak«, azaz a 2020. március 1-jétől 2021. március 31-ig tartó időszak tekintetében is rendelkezésre kell bocsátaniuk a figyelembe vehető nettó hitelnyújtás kiszámítása, valamint az alacsonyabb kamatlábak alapjául szolgáló nettó hitelnyújtási referenciaértékkel szembeni összehasonlítás céljából.” |
| --- | --- |

—

Az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott kamatlábakat igénybe venni kívánó résztvevőknek ezenkívül a kitöltött B. adatszolgáltatási sablont a »különleges referencia-időszak«, azaz a 2020. március 1-jétől 2021. március 31-ig tartó időszak tekintetében is rendelkezésre kell bocsátaniuk a figyelembe vehető nettó hitelnyújtás kiszámítása, valamint az alacsonyabb kamatlábak alapjául szolgáló nettó hitelnyújtási referenciaértékkel szembeni összehasonlítás céljából.”

| d) | A 3. szakasz a) pontjának harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A B. sablonban az állományokra vonatkozó mutatókat az adatszolgáltatási időszak kezdetét megelőző hónap vége és az adatszolgáltatási időszak vége szerinti állapotban kell jelenteni; így az első referencia-időszak vonatkozásában az állományokat a 2018. március 31-i és a 2019. március 31-i állapot szerint kell jelenteni; a második referencia-időszak vonatkozásában az állományokat a 2019. március 31-i és a 2021. március 31-i állapot szerint kell jelenteni; a különleges referencia-időszak vonatkozásában pedig az állományokat a 2020. február 29-i és a 2021. március 31-i állapot szerint kell jelenteni. A tranzakciókra és a kiigazításokra vonatkozó adatoknak viszont tartalmazniuk kell minden olyan jelentős hatást, amelyre az adatszolgáltatási időszakban kerül sor.” |
| --- | --- |

d)

A 3. szakasz a) pontjának harmadik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A B. sablonban az állományokra vonatkozó mutatókat az adatszolgáltatási időszak kezdetét megelőző hónap vége és az adatszolgáltatási időszak vége szerinti állapotban kell jelenteni; így az első referencia-időszak vonatkozásában az állományokat a 2018. március 31-i és a 2019. március 31-i állapot szerint kell jelenteni; a második referencia-időszak vonatkozásában az állományokat a 2019. március 31-i és a 2021. március 31-i állapot szerint kell jelenteni; a különleges referencia-időszak vonatkozásában pedig az állományokat a 2020. február 29-i és a 2021. március 31-i állapot szerint kell jelenteni. A tranzakciókra és a kiigazításokra vonatkozó adatoknak viszont tartalmazniuk kell minden olyan jelentős hatást, amelyre az adatszolgáltatási időszakban kerül sor.”

| e) | A TLTRO-III B. adatszolgáltatási sablon helyébe a következő B. sablon lép. |
| --- | --- |

e)

A TLTRO-III B. adatszolgáltatási sablon helyébe a következő B. sablon lép.

„TLTRO-III B. adatszolgáltatási sablon

Image 75

---

Helyesbítések

| 2020.5.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/37

---

Helyesbítés a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletének módosításáról szóló, 2020. február 6-i (EU) 2020/171 bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 35., 2020. február 7.
  )

A 4. oldalon a melléklet táblázata helyesen:

| | | | „Átmeneti intézkedések | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bejegyzés száma | Anyag | Lényegi tulajdonság az 57. cikk szerint | Kérelem benyújtásának határideje  (1) | Lejárati idő  (2) | Mentesség (felhasználási kategóriák) | Felülvizsgálati időszak |
| 44. | 1,2-benzol-dikarbonsav elágazó és egyenes láncú dihexil-észterei
  EK-szám: 271-093-5
  CAS-szám: 68515-50-4 | Reprodukciót károsító (1B. kategória) | 2021. augusztus 27. (*) | 2023. február 27. (**) | – | – |
| 45. | Dihexil-ftalát
  EK-szám: 201-559-5
  CAS-szám: 84-75-3 | Reprodukciót károsító (1B. kategória) | 2021. augusztus 27. (*) | 2023. február 27. (**) | – | – |
| 46. | 1,2-benzol-dikarbonsav di-C6-10-alkil-észterei; az 1,2-benzol-dikarbonsav legalább 0,3 % dihexil-ftalát-tartalmú vegyes decil-, hexil- és oktil-diészterei által alkotott anyagcsoport (EK-szám: 201-559-5)
  EK-szám: 271-094-0; 272-013-1
  CAS-szám: 68515-51-5; 68648-93-1 | Reprodukciót károsító (1B. kategória) | 2021. augusztus 27. (*) | 2023. február 27. (**) | – | – |
| 47. | Trixilil-foszfát
  EK-szám: 246-677-8
  CAS-szám: 25155-23-1 | Reprodukciót károsító (1B. kategória) | 2021. november 27. | 2023. május 27. | – | – |
| 48. | Nátrium-perborát; perbórsav, nátriumsó
  EK-szám: 239-172-9; 234-390-0
  CAS-szám: – | Reprodukciót károsító (1B. kategória) | 2021. november 27. | 2023. május 27. | – | – |
| 49. | Nátrium-peroxometaborát
  EK-szám: 231-556-4
  CAS-szám: 7632-04-4 | Reprodukciót károsító (1B. kategória) | 2021. november 27. | 2023. május 27. | – | – |
| 50. | 5-szek-butil-2-(2,4-dimetil-ciklohex-3-én-1-il)-5-metil-1,3-dioxán [1], 5-szek-butil-2-(4,6-dimetil-ciklohex-3-én-1-il)-5-metil-1,3-dioxán [2] [beleértve az [1] és [2] valamennyi sztereoizomerjét vagy ezek bármely kombinációját]
  EK-szám: –
  CAS-szám: – | vPvB | 2022. február 27. | 2023. augusztus 27. | – | – |
| 51. | 2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-di-terc-pentilfenol (UV-328)
  EK-szám: 247-384-8
  CAS-szám: 25973-55-1 | PBT, vPvB | 2022. május 27. | 2023. november 27. | – | – |
| 52. | 2,4-di-terc-butil-6-(5-klór-benzotriazol-2-il)fenol (UV-327)
  EK-szám: 223-383-8
  CAS-szám: 3864-99-1 | vPvB | 2022. május 27. | 2023. november 27. | – | – |
| 53. | 2-(2H-benzotriazol-2-il)-4-(terc-butil)-6-(szek-butil)-fenol (UV-350)
  EK-szám: 253-037-1
  CAS-szám: 36437-37-3 | vPvB | 2022. május 27. | 2023. november 27. | – | – |
| 54. | 2-Benzotriazol-2-il-4,6-di-terc-butilfenol (UV-320)
  EK-szám: 223-346-6
  CAS-szám: 3846-71-7 | PBT, vPvB | 2022. május 27. | 2023. november 27. | – | – |

„Átmeneti intézkedések

Bejegyzés száma

Anyag

Lényegi tulajdonság az 57. cikk szerint

Kérelem benyújtásának határideje  (1)

Lejárati idő  (2)

Mentesség (felhasználási kategóriák)

Felülvizsgálati időszak

44.

1,2-benzol-dikarbonsav elágazó és egyenes láncú dihexil-észterei

EK-szám: 271-093-5

CAS-szám: 68515-50-4

Reprodukciót károsító (1B. kategória)

2021. augusztus 27. (*)

2023. február 27. (**)

–

–

45.

Dihexil-ftalát

EK-szám: 201-559-5

CAS-szám: 84-75-3

Reprodukciót károsító (1B. kategória)

2021. augusztus 27. (*)

2023. február 27. (**)

–

–

46.

1,2-benzol-dikarbonsav di-C6-10-alkil-észterei; az 1,2-benzol-dikarbonsav legalább 0,3 % dihexil-ftalát-tartalmú vegyes decil-, hexil- és oktil-diészterei által alkotott anyagcsoport (EK-szám: 201-559-5)

EK-szám: 271-094-0; 272-013-1

CAS-szám: 68515-51-5; 68648-93-1

Reprodukciót károsító (1B. kategória)

2021. augusztus 27. (*)

2023. február 27. (**)

–

–

47.

Trixilil-foszfát

EK-szám: 246-677-8

CAS-szám: 25155-23-1

Reprodukciót károsító (1B. kategória)

2021. november 27.

2023. május 27.

–

–

48.

Nátrium-perborát; perbórsav, nátriumsó

EK-szám: 239-172-9; 234-390-0

CAS-szám: –

Reprodukciót károsító (1B. kategória)

2021. november 27.

2023. május 27.

–

–

49.

Nátrium-peroxometaborát

EK-szám: 231-556-4

CAS-szám: 7632-04-4

Reprodukciót károsító (1B. kategória)

2021. november 27.

2023. május 27.

–

–

50.

5-szek-butil-2-(2,4-dimetil-ciklohex-3-én-1-il)-5-metil-1,3-dioxán [1], 5-szek-butil-2-(4,6-dimetil-ciklohex-3-én-1-il)-5-metil-1,3-dioxán [2] [beleértve az [1] és [2] valamennyi sztereoizomerjét vagy ezek bármely kombinációját]

EK-szám: –

CAS-szám: –

vPvB

2022. február 27.

2023. augusztus 27.

–

–

51.

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4,6-di-terc-pentilfenol (UV-328)

EK-szám: 247-384-8

CAS-szám: 25973-55-1

PBT, vPvB

2022. május 27.

2023. november 27.

–

–

52.

2,4-di-terc-butil-6-(5-klór-benzotriazol-2-il)fenol (UV-327)

EK-szám: 223-383-8

CAS-szám: 3864-99-1

vPvB

2022. május 27.

2023. november 27.

–

–

53.

2-(2H-benzotriazol-2-il)-4-(terc-butil)-6-(szek-butil)-fenol (UV-350)

EK-szám: 253-037-1

CAS-szám: 36437-37-3

vPvB

2022. május 27.

2023. november 27.

–

–

54.

2-Benzotriazol-2-il-4,6-di-terc-butilfenol (UV-320)

EK-szám: 223-346-6

CAS-szám: 3846-71-7

PBT, vPvB

2022. május 27.

2023. november 27.

–

–

---

(1)  Az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában szereplő időpont.

1

(2)  Az 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában szereplő időpont.”

2

---

| 2020.5.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 141/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.5.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 141/39

---

Helyesbítés a 152/2009/EK rendeletnek a takarmányok hatósági ellenőrzése során az állati eredetű alkotóelemek meghatározására szolgáló analitikai módszerek tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. január 16-i 51/2013/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 20., 2013. január 23.
  )

A 37. oldalon a mellékletben, a 152/2009/EK rendelet módosított VI. melléklete 2.1.3.4. pontja első és negyedik francia bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... sütőben,...”

helyesen:

„... szárítószekrényben,...”.

---