# Jurnalul Oficial C 193/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.193.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 193 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5316 iulie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.193.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 193

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5316 iulie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte


  Cea de-a 19-a sesiune s-a desfășurat în Tenerife (Spania) între 29 martie 2010 și 1 aprilie 2010. |
| 2010/C 193/01 | Procesul-verbal al reuniunii de luni, 29 martie 2010 | 1 |
| Ședința oficială inaugurală | 1 |
| Ședința Adunării Parlamentare Paritare | 1 |
| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 1 |
| Acreditarea reprezentanților neparlamentari | 1 |
| Adoptarea proiectului de ordine de zi (AP/100.638) | 1 |
| Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 18-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 68, 18.3.2010) | 1 |
| Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 28 martie 2010 | 1 |
| Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare | 2 |
| Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei | 2 |
| Acțiuni întreprinse de Comisia Europeană cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 18-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare, din Luanda, Angola | 3 |
| Dezbatere cu Comisia Europeană – în conformitate cu procedura catch the eye (intervenții la cerere) | 3 |
| Documentele de strategie regională | 3 |
| Documentele de strategie națională | 3 |
| 2010/C 193/02 | Procesul-verbal al reuniunii de marți, 30 martie 2010 | 4 |
| Chestiunea urgentă nr. 1: Reconstrucția după dezastru și redresarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale | 4 |
| Impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP | 4 |
| Impactul social al crizei mondiale | 4 |
| Fondul global de luptă împotriva SIDA, malariei și tuberculozei | 4 |
| 2010/C 193/03 | Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 31 martie 2010 | 5 |
| Declarația dlui Paul Bunduku-Latha, ministrul delegat la Ministerul Economiei, Comerțului, Industriei și Turismului (Gabon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP | 5 |
| Declarația dlui Angel Lossada, ministrul adjunct al afacerilor externe (Spania), președintele în exercițiu al Consiliului UE | 5 |
| Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului | 5 |
| Dezbatere cu Consiliul – în conformitate cu procedura catch the eye (intervenții la cerere) | 6 |
| Situația din Somalia: dezbatere fără rezoluție | 6 |
| Raportul partenerilor economici și sociali | 6 |
| Acordurile de parteneriat economic - situația actuală: dezbatere fără rezoluție | 6 |
| Bananele - Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și UE: dezbatere cu declarație | 6 |
| Regiunile ultraperiferice și rolul acestora în dezvoltarea regională: dezbatere fără rezoluție | 7 |
| Chestiunea urgentă nr. 2: Sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud | 7 |
| 2010/C 193/04 | Procesul-verbal al reuniunii de joi, 1 aprilie 2010 | 8 |
| Aprobarea procesului-verbal de miercuri, 31 martie 2010, dimineață și după-amiază | 8 |
| Rapoarte de sinteză ale atelierelor și dezbatere privind migrația | 8 |
| Vot asupra propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente | 8 |
| Vot asupra propunerilor de rezoluții de urgență | 8 |
| Vot asupra proiectelor de concluzii privind Documentele de strategie regională | 9 |
| Declarație | 9 |
| Chestiuni diverse | 9 |
| Data și locul celei de-a 20-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE | 9 |
| Anexa I —   Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare | 10 |
| Anexa II —   Situația prezenței la sesiunea din 29 martie-1 aprilie din Tenerife (Spania) | 15 |
| Anexa III —   Anexa reuniunii de luni, 29 martie 2010 | 19 |
| Anexa IV —   Rezoluțiile adoptate | 20 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE
  Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte


  Cea de-a 19-a sesiune s-a desfășurat în Tenerife (Spania) între 29 martie 2010 și 1 aprilie 2010.

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

Cea de-a 19-a sesiune s-a desfășurat în Tenerife (Spania) între 29 martie 2010 și 1 aprilie 2010.

2010/C 193/01

Procesul-verbal al reuniunii de luni, 29 martie 2010

1

Ședința oficială inaugurală

1

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

1

Componența Adunării Parlamentare Paritare

1

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

1

Adoptarea proiectului de ordine de zi (AP/100.638)

1

Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 18-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 68, 18.3.2010)

1

Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 28 martie 2010

1

Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare

2

Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

2

Acțiuni întreprinse de Comisia Europeană cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 18-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare, din Luanda, Angola

3

Dezbatere cu Comisia Europeană – în conformitate cu procedura catch the eye (intervenții la cerere)

3

Documentele de strategie regională

3

Documentele de strategie națională

3

2010/C 193/02

Procesul-verbal al reuniunii de marți, 30 martie 2010

4

Chestiunea urgentă nr. 1: Reconstrucția după dezastru și redresarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale

4

Impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP

4

Impactul social al crizei mondiale

4

Fondul global de luptă împotriva SIDA, malariei și tuberculozei

4

2010/C 193/03

Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 31 martie 2010

5

Declarația dlui Paul Bunduku-Latha, ministrul delegat la Ministerul Economiei, Comerțului, Industriei și Turismului (Gabon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

5

Declarația dlui Angel Lossada, ministrul adjunct al afacerilor externe (Spania), președintele în exercițiu al Consiliului UE

5

Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

5

Dezbatere cu Consiliul – în conformitate cu procedura catch the eye (intervenții la cerere)

6

Situația din Somalia: dezbatere fără rezoluție

6

Raportul partenerilor economici și sociali

6

Acordurile de parteneriat economic - situația actuală: dezbatere fără rezoluție

6

Bananele - Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și UE: dezbatere cu declarație

6

Regiunile ultraperiferice și rolul acestora în dezvoltarea regională: dezbatere fără rezoluție

7

Chestiunea urgentă nr. 2: Sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud

7

2010/C 193/04

Procesul-verbal al reuniunii de joi, 1 aprilie 2010

8

Aprobarea procesului-verbal de miercuri, 31 martie 2010, dimineață și după-amiază

8

Rapoarte de sinteză ale atelierelor și dezbatere privind migrația

8

Vot asupra propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente

8

Vot asupra propunerilor de rezoluții de urgență

8

Vot asupra proiectelor de concluzii privind Documentele de strategie regională

9

Declarație

9

Chestiuni diverse

9

Data și locul celei de-a 20-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE

9

Anexa I —   Lista alfabetică a membrilor Adunării Parlamentare Paritare

10

Anexa II —   Situația prezenței la sesiunea din 29 martie-1 aprilie din Tenerife (Spania)

15

Anexa III —   Anexa reuniunii de luni, 29 martie 2010

19

Anexa IV —   Rezoluțiile adoptate

20

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte Cea de-a 19-a sesiune s-a desfășurat în Tenerife (Spania) între 29 martie 2010 și 1 aprilie 2010.

| 16.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 29 MARTIE 2010

(2010/C 193/01)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.10)

Ședința oficială inaugurală

S-au adresat Adunării următorii:

Dl Paulino Rivero, președintele Guvernului regional al Insulelor Canare, dl Charles Milupi, copreședintele Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, dl Louis Michel, copreședintele Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, dl Miguel Angel Moratinos, ministrul afacerilor externe al Spaniei.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 13.00 și reluată la ora 15.25.)

PREZIDEAZĂ: dl MICHEL

Copreședinte

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților.

1.   Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, transmisă de autoritățile statelor ACP și de Președintele Parlamentului European, va fi anexată la procesul-verbal.

2.   Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședintele a informat că autoritățile statelor ACP au trimis o listă cu reprezentanții neparlamentari. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de parteneriat și articolul 1 din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, acesta a propus ca acești reprezentanți să fie acreditați, iar numele lor să fie enumerate într-o anexă la procesul-verbal.

Adunarea Parlamentară Paritară a aprobat această propunere.

Adunarea Parlamentară Paritară a hotărât ca reprezentanții din Madagascar (Norbert-Richard) și Niger (Goukoye) prezenți la reuniune să aibă statut de observatori, având dreptul de a lua cuvântul pe o temă legată de țara acestora, fără a avea însă dreptul să voteze.

3.   Adoptarea proiectului de ordine de zi (AP/100.638)

Proiectul de ordine de zi a fost adoptat în forma indicată în prezentul proces-verbal.

4.   Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 18-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 68, 18.3.2010)

Procesul-verbal a fost aprobat.

5.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 28 martie 2010

Copreședintele a prezentat un raport privind rezultatele reuniunii Biroului din 28 martie 2010.

Copreședintele a propus ca sesiunea Adunării Parlamentare Paritare să se poată desfășura în perioada 2-6 decembrie 2010, pentru a evita o suprapunere cu Summitul UE-Africa din 29 și 30 noiembrie 2010. Adunarea a aprobat principiul acestei modificări, care va fi confirmată în mod oficial joia următoare, 1 aprilie.

Copreședintele a anunțat că termenele de depunere a amendamentelor și a întrebărilor legate de metodele de vot au fost următoarele:

| — | în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente: luni, 29 martie, 18.00. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente: luni, 29 martie, 18.00.

| — | în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții de compromis și alte propuneri de rezoluții de urgență care urmează să fie votate: joi, 30 martie, 15.00. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește amendamentele la propunerile de rezoluții de compromis și alte propuneri de rezoluții de urgență care urmează să fie votate: joi, 30 martie, 15.00.

| — | în ceea ce privește întrebările legate de metodele de vot: miercuri, 31 martie, 18.00, în scris. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește întrebările legate de metodele de vot: miercuri, 31 martie, 18.00, în scris.

Au intervenit: Leinen, Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Czarnecki, Kaawa (RD Congo) și William (Seychelles).

6.   Declarația dlui Andris Piebalgs, comisar responsabil pentru dezvoltare

Copreședintele a urat bun venit comisarului și i-a mulțumit pentru angajamentul față de Adunarea Parlamentară Paritară.

Comisarul Piebalgs a făcut o declarație.

7.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Copreședintele a prezentat subiectul.

În total, au fost adresate Comisiei 36 de întrebări.

Comisia răspunsese anterior întrebărilor în scris, iar comisarul Piebalgs a răspuns oral întrebărilor suplimentare adresate de următorii autori:

| | Întrebarea nr. 1, adresată de dl Goebbels, privind eficacitatea ajutorului pentru Haiti |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 1, adresată de dl Goebbels, privind eficacitatea ajutorului pentru Haiti

| | Întrebarea nr. 3, adresată de dna Castex, privind sprijinul acordat sănătății în cadrul revizuirii intermediare a celui de-al 10-lea FED |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3, adresată de dna Castex, privind sprijinul acordat sănătății în cadrul revizuirii intermediare a celui de-al 10-lea FED

| | Întrebarea nr. 11, adresată de dna Striffler (înlocuită de dl Ponga), privind acoperirea universală împotriva malariei 2010 și ODM în domeniul sănătății |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 11, adresată de dna Striffler (înlocuită de dl Ponga), privind acoperirea universală împotriva malariei 2010 și ODM în domeniul sănătății

| | Întrebarea nr. 12, adresată de dl Neuser, privind lipsa de personal sanitar în țările ACP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12, adresată de dl Neuser, privind lipsa de personal sanitar în țările ACP

| | Întrebarea nr. 13, adresată de dl Leinen, privind medicamentele contrafăcute din țările ACP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 13, adresată de dl Leinen, privind medicamentele contrafăcute din țările ACP

| | Întrebarea nr. 17, adresată de dl Cashman (înlocuit de dna Gurmai), privind discriminarea împotriva minorităților sexuale |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 17, adresată de dl Cashman (înlocuit de dna Gurmai), privind discriminarea împotriva minorităților sexuale

| | Întrebarea nr. 18, adresată de dna Bearder (înlocuită de dl Aylward), privind ODM pentru persoanele cu handicap |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 18, adresată de dna Bearder (înlocuită de dl Aylward), privind ODM pentru persoanele cu handicap

| | Întrebarea nr. 22, adresată de dna Zimmer, privind instrumentul financiar ACP-UE pentru apă |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 22, adresată de dna Zimmer, privind instrumentul financiar ACP-UE pentru apă

| | Întrebarea nr. 5, adresată de dna Jäätteenmäki (înlocuită cu dl Manders), privind finanțarea agriculturii și dezvoltării rurale în țările ACP prin FED |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5, adresată de dna Jäätteenmäki (înlocuită cu dl Manders), privind finanțarea agriculturii și dezvoltării rurale în țările ACP prin FED

| | Întrebarea nr. 29, adresată de dl Christensen, privind PAC și denaturarea comerțului |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 29, adresată de dl Christensen, privind PAC și denaturarea comerțului

| | Întrebarea nr. 30, adresată de dl Guerrero Salom, privind angajamentele Comisiei față de sectorul agricol în combaterea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 30, adresată de dl Guerrero Salom, privind angajamentele Comisiei față de sectorul agricol în combaterea schimbărilor climatice

| | Întrebarea nr. 23, adresată de dl William (Seychelles), privind gestionarea durabilă a activităților de pescuit de către ORGP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 23, adresată de dl William (Seychelles), privind gestionarea durabilă a activităților de pescuit de către ORGP

| | Întrebarea nr. 6, adresată de dl Tirolien, privind Documentul de strategie regională și Programul indicativ regional 2008-2013 (al 10-lea FED) |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 6, adresată de dl Tirolien, privind Documentul de strategie regională și Programul indicativ regional 2008-2013 (al 10-lea FED)

| | Întrebarea nr. 25, adresată de dl Mato Adrover (înlocuit de dna Estaras Farragut), privind comunicarea Comisiei din iunie 2009 intitulată „Crearea unei conexiuni între Africa și Europa: către consolidarea cooperării în domeniul transporturilor“ |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 25, adresată de dl Mato Adrover (înlocuit de dna Estaras Farragut), privind comunicarea Comisiei din iunie 2009 intitulată „Crearea unei conexiuni între Africa și Europa: către consolidarea cooperării în domeniul transporturilor“

| | Întrebarea nr. 32, adresată de dna Carvalho, privind parteneriatul strategic între regiunile atlantice periferice ale UE și țările ACP învecinate |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 32, adresată de dna Carvalho, privind parteneriatul strategic între regiunile atlantice periferice ale UE și țările ACP învecinate

| | Întrebarea nr. 33, adresată de dl Ponga, privind cooperarea regională – ameliorarea modalităților prin care țările ACP și „avanposturile“ UE lucrează împreună |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 33, adresată de dl Ponga, privind cooperarea regională – ameliorarea modalităților prin care țările ACP și „avanposturile“ UE lucrează împreună

| | Întrebarea nr. 14, adresată de dl Martin, privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală în acordurile comerciale bilaterale |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 14, adresată de dl Martin, privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală în acordurile comerciale bilaterale

| | Întrebarea nr. 15, adresată de dna Sargentini, privind migrația |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 15, adresată de dna Sargentini, privind migrația

| | Întrebarea nr. 19, adresată de dna Gurmai, privind libertatea de informare și de comunicare |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 19, adresată de dna Gurmai, privind libertatea de informare și de comunicare

| | Întrebarea nr. 24, adresată de dna Kamar (Kenya), privind cooperarea în domeniul combaterii terorismului internațional |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 24, adresată de dna Kamar (Kenya), privind cooperarea în domeniul combaterii terorismului internațional

| | Întrebarea nr. 4, adresată de dna Hall, privind stabilirea bugetului Fondului european de dezvoltare |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4, adresată de dna Hall, privind stabilirea bugetului Fondului european de dezvoltare

| | Întrebarea nr. 7, adresată de dl Assarid Imbarcaouane (Mali), privind mecanismul FLEX pentru vulnerabilitate |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 7, adresată de dl Assarid Imbarcaouane (Mali), privind mecanismul FLEX pentru vulnerabilitate

| | Întrebarea nr. 26, adresată de dl Manders, privind misiunile de observare a alegerilor ca mecanism permanent al APP |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 26, adresată de dl Manders, privind misiunile de observare a alegerilor ca mecanism permanent al APP

| | Întrebarea nr. 34, adresată de dl Arif, privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 34, adresată de dl Arif, privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării

| | Întrebarea nr. 2, adresată de dl Kaczmarek, privind forțele de reacție rapidă ale UE în cazul catastrofelor naturale |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2, adresată de dl Kaczmarek, privind forțele de reacție rapidă ale UE în cazul catastrofelor naturale

| | Întrebarea nr. 9, adresată de dl Gahler, privind tentativele de expropriere ilegală ale investitorilor europeni în Bamako, Mali |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9, adresată de dl Gahler, privind tentativele de expropriere ilegală ale investitorilor europeni în Bamako, Mali

| | Întrebarea nr. 10, adresată de dl Toga (Etiopia), privind Somalia |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 10, adresată de dl Toga (Etiopia), privind Somalia

| | Întrebarea nr. 16, adresată de dna Gomes, privind drepturile omului în Cabinda |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 16, adresată de dna Gomes, privind drepturile omului în Cabinda

| | Întrebarea nr. 20, adresată de dl Schmidt, privind Dawit Isaak |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 20, adresată de dl Schmidt, privind Dawit Isaak

| | Întrebarea nr. 21, adresată de dl Bundu (Sierra Leone), privind consecințele fragilității statutului de stat al Sierrei Leone |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 21, adresată de dl Bundu (Sierra Leone), privind consecințele fragilității statutului de stat al Sierrei Leone

| | Întrebarea nr. 27, adresată de dl Schnellhardt, privind alegerile din Republica Guineea din iunie 2010 |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 27, adresată de dl Schnellhardt, privind alegerile din Republica Guineea din iunie 2010

| | Întrebarea nr. 36, adresată de dna Rivasi, privind acțiunile ulterioare rezoluției referitoare la situația din Madagascar. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 36, adresată de dna Rivasi, privind acțiunile ulterioare rezoluției referitoare la situația din Madagascar.

8.   Acțiuni întreprinse de Comisia Europeană cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 18-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare, din Luanda, Angola

Comisarul Piebalgs s-a referit la documentul distribuit, care prezenta acțiunile realizate de Comisie în urma rezoluțiilor adoptate la Luanda (Angola).

PREZIDEAZĂ: dl MILUPI

Copreședinte

9.   Dezbatere cu Comisia Europeană – în conformitate cu procedura „catch the eye“ (intervenții la cerere)

Au intervenit: Schmidt, Hoarau, William (Seychelles), Manirakiza (Burundi), Deerpalsing (Mauritius), Carvalho, Gomes, Durant, Tirolien, Naib (Eritreea), Sylla (Mali), Martínez Martínez, Manders și Sall (Senegal).

Comisarul a răspuns chestiunilor ridicate de fiecare membru.

10.   Documentele de strategie regională

Copreședintele a anunțat că Adunarea Parlamentară Paritară va adopta, joi, proiectele de concluzii ale Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț.

Copreședinții comisiei au făcut o prezentare cu privire la Documentele de strategie regională, urmată de prezentarea de către coraportori a celor șase documente de strategie, după cum urmează:

| — | Regiunea Caraibelor: dl Jean-Marie (St. Lucia) și dl Martin |
| --- | --- |

—

Regiunea Caraibelor: dl Jean-Marie (St. Lucia) și dl Martin

| — | Africa de Est și de Sud și Oceanul Indian: dl William (Seychelles) și dl Hoarau |
| --- | --- |

—

Africa de Est și de Sud și Oceanul Indian: dl William (Seychelles) și dl Hoarau

| — | Comunitatea pentru dezvoltarea Africii de Sud: dl Mwansa (Zambia) și dl Mayer (înlocuit cu dl Gahler) |
| --- | --- |

—

Comunitatea pentru dezvoltarea Africii de Sud: dl Mwansa (Zambia) și dl Mayer (înlocuit cu dl Gahler)

| — | Africa Centrală: dl Kaawa (RDC) și dl Arif |
| --- | --- |

—

Africa Centrală: dl Kaawa (RDC) și dl Arif

| — | Africa de Vest: dl Tambuwal (Nigeria) și dl Goerens (absent) |
| --- | --- |

—

Africa de Vest: dl Tambuwal (Nigeria) și dl Goerens (absent)

| — | Regiunea Pacificului: dl Vaipulu (Tonga) și dl Engel |
| --- | --- |

—

Regiunea Pacificului: dl Vaipulu (Tonga) și dl Engel

Au intervenit: Carvalho, Czarnecki, Hamatoukour (Camerun), Hall, Nedelcheva, Guerrero Salom și Hoarau.

Comisarul a răspuns la întrebările și observațiile membrilor.

11.   Documentele de strategie națională

Au intervenit: Mporogomyi (Tanzania) și Mugambe (Uganda).

Comisarul a răspuns chestiunilor ridicate de fiecare membru.

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.20)

Charles MILUPI și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohammed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

| 16.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/4

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 30 MARTIE 2010

(2010/C 193/02)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.05)

PREZIDEAZĂ: dl MILUPI

Copreședinte

1.   Chestiunea urgentă nr. 1: Reconstrucția după dezastru și redresarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale

Andris Piebalgs, comisarul european pentru dezvoltare, și Margareta Wahlström, Reprezentantul special al Secretarului-General pentru reducerea riscului de dezastre - secretariatul pentru Strategia internațională a ONU de reducere a riscurilor de dezastre (UNISDR), au făcut prezentări.

Au intervenit: Ronzulli, Jiménez (Republica Dominicană), Tirolien, Hamatoukour (Camerun), De Sarnez, Durant, Toga (Etiopia), Legutko, Assarid Imbarcaouane (Mali), Hoarau, Baldeh (Gambia), Noel (Grenada), Kaczmarek, Ramotar (Guyana), Guerrero Salom, Nicholson, Zanicchi, Goebbels, Straker (St. Vincent și Grenadine), Ponga, Sall (Senegal), Zwiefka și Gomes.

Domenico Rosa (Comisia Europeană) a răspuns la întrebările și observațiile membrilor.

2.   Impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport prezentat de dl Buti Manamela (Africa de Sud) și dl Frank Engel

Dl Buti Manamela (Africa de Sud) și dl Frank Engel au prezentat raportul.

Au intervenit: Awudu Mbaya (Camerun), Carvalho, Guerrero Salom, Toga (Etiopia), Jensen, Amon-Ago (Côte d’Ivoire), Ramotar (Guyana), Klass, Mugambe (Uganda), Leinen, Nicholson, Gurmai, Djimai (Ciad), Mwansa (Zambia), Roithová, William (Seychelles), Sall (Senegal) și dl Rosa (Comisia Europeană).

Dl Manamela (Africa de Sud) și dl Engel au încheiat dezbaterea.

PREZIDEAZĂ: dl MICHEL

Copreședinte

3.   Impactul social al crizei mondiale

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Raport prezentat de dl Gibson Hlophe (Swaziland) și dl Juan Fernando López Aguilar

Dl Gibson Hlophe (Swaziland) și dl Norbert Neuser (în numele dlui Juan Fernando López Aguilar) au prezentat raportul.

Au intervenit: Ronzulli, Gurmai, Rivasi, Amon-Ago (Côte d’Ivoire), Czarnecki, Nedelcheva, Christensen, Sithole (Mozambic), Händel, Bauer, William (Seychelles), Hall, Tapsoba (Burkina Faso), Gomes, Schnellhardt, Deerpalsing (Mauritius) și Rosa (Comisia Europeană).

Dl Hlophe (Swaziland) și dl Neuser au încheiat dezbaterea.

4.   Fondul global de luptă împotriva SIDA, malariei și tuberculozei

Dl Svend Robinson, consilier principal la Fondul global, a prezentat tema.

Au intervenit: Hamatoukour (Camerun), Papalii (Samoa), Bundu (Sierra Leone), Castex, Tiheli (Lesotho), Baradandikanya (Burundi), Bullman, Milupi (copreședinte), Seriche Dougan (Guineea Ecuatorială), Mwansa (Zambia).

Dl Robinson a răspuns la chestiunile ridicate în timpul dezbaterii.

(Reuniunea a fost închisă la ora 12.50)

Charles MILUPI și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohammed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

| 16.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/5

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 31 MARTIE 2010

(2010/C 193/03)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.10)

PREZIDEAZĂ: dl MICHEL

Copreședinte

1.   Declarația dlui Paul Bunduku-Latha, ministrul delegat la Ministerul Economiei, Comerțului, Industriei și Turismului (Gabon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

Dl Bunduku-Latha a făcut o declarație în numele Consiliului ACP.

2.   Declarația dlui Angel Lossada, ministrul adjunct al afacerilor externe (Spania), președintele în exercițiu al Consiliului UE

Dl Lossada a făcut o declarație în numele Consiliului UE.

3.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

Fuseseră adresate Consiliului ACP opt întrebări.

Dl Bunduku-Latha a răspuns la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | Întrebarea nr. 1, adresată de dl Toga (Etiopia), privind Somalia |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 1, adresată de dl Toga (Etiopia), privind Somalia

| | Întrebarea nr. 2, adresată de dl Schmidt și dna Bearder (absentă), privind Murray Watson și Patrick Amukhuma |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 2, adresată de dl Schmidt și dna Bearder (absentă), privind Murray Watson și Patrick Amukhuma

| | Întrebarea nr. 3, adresată de dl William (Seychelles), privind asistența acordată țărilor ACP afectate de practicile de piraterie |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3, adresată de dl William (Seychelles), privind asistența acordată țărilor ACP afectate de practicile de piraterie

| | Întrebarea nr. 4, adresată de dl Kaczmarek, privind numirea unui Reprezentant special privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în zonele de conflict armat |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 4, adresată de dl Kaczmarek, privind numirea unui Reprezentant special privind violența sexuală împotriva femeilor și copiilor în zonele de conflict armat

| | Întrebarea nr. 5, adresată de dl Mato Adrover, privind intensificarea cooperării regionale între țările ACP și regiunile periferice ale UE prin crearea unor zone de cooperare |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5, adresată de dl Mato Adrover, privind intensificarea cooperării regionale între țările ACP și regiunile periferice ale UE prin crearea unor zone de cooperare

| | Întrebarea nr. 6, adresată de dl Christensen, privind biocombustibilii |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 6, adresată de dl Christensen, privind biocombustibilii

| | Întrebarea nr. 7, adresată de dna De Sarnez, privind reprezentanțele regionale în negocierile ACP-UE |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 7, adresată de dna De Sarnez, privind reprezentanțele regionale în negocierile ACP-UE

| | Întrebarea nr. 8, adresată de dl Manders, privind fotbaliștii tineri din UE originari din Africa |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 8, adresată de dl Manders, privind fotbaliștii tineri din UE originari din Africa

| | Autorii întrebărilor 4, 5 și 8 nu au fost prezenți. |
| --- | --- |

Autorii întrebărilor 4, 5 și 8 nu au fost prezenți.

| | Fuseseră adresate Consiliului UE douăzeci și una de întrebări. |
| --- | --- |

Fuseseră adresate Consiliului UE douăzeci și una de întrebări.

| | Dl Lossada a răspuns la următoarele întrebări și întrebări suplimentare: |
| --- | --- |

Dl Lossada a răspuns la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | Întrebarea nr. 14, adresată de dl Arif, privind liberalizarea serviciilor financiare în contextul acordurilor de parteneriat economic |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 14, adresată de dl Arif, privind liberalizarea serviciilor financiare în contextul acordurilor de parteneriat economic

| | Întrebarea nr. 9, adresată de dna Durant, privind Haiti |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 9, adresată de dna Durant, privind Haiti

| | Întrebarea nr. 11, adresată de dna Zanicchi, privind situațiile de urgență - protecția copiilor haitieni dispăruți |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 11, adresată de dna Zanicchi, privind situațiile de urgență - protecția copiilor haitieni dispăruți

| | Întrebarea nr. 19, adresată de dl Schnellhardt, privind operațiunile militare din largul coastei somaleze |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 19, adresată de dl Schnellhardt, privind operațiunile militare din largul coastei somaleze

| | Întrebarea nr. 20, adresată de dl Schmidt și dna Bearder (absentă), privind Murray Watson și Patrick Amukhuma |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 20, adresată de dl Schmidt și dna Bearder (absentă), privind Murray Watson și Patrick Amukhuma

| | Întrebarea nr. 13, adresată de dl Assarid Imbarcaouane, privind Tratatul de la Lisabona și Acordul de la Cotonou |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 13, adresată de dl Assarid Imbarcaouane, privind Tratatul de la Lisabona și Acordul de la Cotonou

| | Întrebarea nr. 15, adresată de dna Castex, privind ODM 5 |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 15, adresată de dna Castex, privind ODM 5

| | Întrebarea nr. 22, adresată de dl William (Seychelles), privind schimbările climatice - obiectivele în materie de emisii de dioxid de carbon |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 22, adresată de dl William (Seychelles), privind schimbările climatice - obiectivele în materie de emisii de dioxid de carbon

| | Întrebarea nr. 26, adresată de dna Ronzulli, privind decalajul digital |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 26, adresată de dna Ronzulli, privind decalajul digital

| | Întrebarea nr. 27, adresată de dl Christensen, privind biocombustibilii |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 27, adresată de dl Christensen, privind biocombustibilii

| | Dl Lossada a răspuns la următoarele întrebări și întrebări suplimentare împreună: |
| --- | --- |

Dl Lossada a răspuns la următoarele întrebări și întrebări suplimentare împreună:

| | Întrebarea nr. 10, adresată de dna Jäätteenmäki (absentă), privind coordonarea și reacțiile UE în situațiile de criză și Întrebarea nr. 12, adresată de dl Tirolien, privind crearea unui mecanism european de protecție civilă |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 10, adresată de dna Jäätteenmäki (absentă), privind coordonarea și reacțiile UE în situațiile de criză și Întrebarea nr. 12, adresată de dl Tirolien, privind crearea unui mecanism european de protecție civilă

| | Întrebarea nr. 17, adresată de dl Toga (Etiopia), privind Somalia, și Întrebarea nr. 18, adresată de dna Kamar (Kenya), privind Somalia |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 17, adresată de dl Toga (Etiopia), privind Somalia, și Întrebarea nr. 18, adresată de dna Kamar (Kenya), privind Somalia

| | Întrebarea nr. 25, adresată de dl Mato Adrover, privind crearea unei „zone de cooperare euro-africano-atlantice”, care să includă regiunile periferice ale UE (Insulele Canare, Azore și Madeira), precum și țările ACP învecinate, și Întrebarea nr. 29, adresată de dna Carvalho, privind legăturile de transport între regiunile periferice și continentul european și țările terțe învecinate |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 25, adresată de dl Mato Adrover, privind crearea unei „zone de cooperare euro-africano-atlantice”, care să includă regiunile periferice ale UE (Insulele Canare, Azore și Madeira), precum și țările ACP învecinate, și Întrebarea nr. 29, adresată de dna Carvalho, privind legăturile de transport între regiunile periferice și continentul european și țările terțe învecinate

| | Întrebarea nr. 21, adresată de dl Leinen, privind politicile ACP în domeniul climei și Întrebarea nr. 23, adresată de dna Hall, privind acțiunile post CoP15 în materie de schimbări climatice |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 21, adresată de dl Leinen, privind politicile ACP în domeniul climei și Întrebarea nr. 23, adresată de dna Hall, privind acțiunile post CoP15 în materie de schimbări climatice

| | Autorii întrebărilor 24, 28 și 16 nu au fost prezenți și, prin urmare, nu au primit niciun răspuns. |
| --- | --- |

Autorii întrebărilor 24, 28 și 16 nu au fost prezenți și, prin urmare, nu au primit niciun răspuns.

PREZIDEAZĂ: dl MILUPI

Copreședinte

4.   Dezbatere cu Consiliul – în conformitate cu procedura „catch the eye” (intervenții la cerere)

Dl Bunduku-Latha și dl Lossada, au prezentat un raport referitor la revizuirea Acordului de la Cotonou, înaintea dezbaterii deschise cu Consiliul.

Au intervenit: Carvalho, Schmidt, Mitchell, Martin, Sall (Senegal), William (Seychelles), Straker (St. Vincent și Grenadine), Hamatoukour (Camerun), Naib (Eritreea), Manirakiza (Burundi) și Deerpalsing (Mauritius).

Dl Bunduku-Latha și dl Lossada au răspuns chestiunilor aduse în discuție.

5.   Situația din Somalia: dezbatere fără rezoluție

Au făcut declarații dl Boubacar Gaoussou Diarra, șeful misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), și dl Mohamed Nur, purtătorul de cuvânt al Parlamentului de tranziție al Somaliei.

Au intervenit: Kaczmarek, Naib (Eritreea), Castex, Toga (Etiopia), Michel, Assarid Imbarcaouane (Mali), Sargentini, Mugambe (Uganda), Callanan, Händel, Gitura (Kenya), Lisek dl Rosa (Comisia Europeană).

Dl Abdullahi (Nigeria) a făcut o declarație privind situația din Nigeria și a condamnat imixtiunea Libiei (care a propus divizarea în două părți a Nigeriei) în statul suveran Nigeria.

(Reuniunea a fost închisă la ora 12.50 și reluată la ora 15.10)

PREZIDEAZĂ: dl MILUPI

Copreședinte

La cererea dlui Martínez Martínez, Adunarea a ținut un minut de reculegere pentru a-și exprima condoleanțele față de victimele atentatului cu bombă de la Moscova, din 29 martie 2010.

6.   Raportul partenerilor economici și sociali

Expunere a Comitetului Economic și Social European (CESE) și a reprezentanților societății civile regionale.

Au făcut prezentări dl Jahier, președinte al comitetului de monitorizare ACP-UE al CESE, și dl Kimera, membru al comitetului de monitorizare al CESE.

Au intervenit: Mporogomyi (Tanzania), William (Seychelles) și Durant.

7.   Acordurile de parteneriat economic - situația actuală: dezbatere fără rezoluție

Au intervenit: Machado (Comisia Europeană), Hamatoukour (Camerun), Schnellhardt, Sylla (Mali), Carvalho, Arif, Rinaldi, Sithole (Mozambic), Sargentini, Mporogomyi (Tanzania), Sturdy, William (Seychelles), Abdullahi (Nigeria), Zimmer, Tapsoba (Burkina Faso) și Malahoo Forte (Jamaica).

8.   Bananele - Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și UE: dezbatere cu declarație

Au intervenit: Jean Marie (St. Lucia), Owona Kono (Camerun), Cologan (președintele Asociației producătorilor europeni de banane), Machado (Comisia Europeană), Mato Adrover, Tirolien, Rinaldi, Amon-Ago (Côte d’Ivoire), Durant, Mugambe (Uganda), Sturdy, Straker (St. Vincent și Grenadine), Hoarau, Gahler, Malahoo Forte (Jamaica), Arif, Ponga și Ramotar (Guyana).

PREZIDEAZĂ: dl MICHEL

Copreședinte

9.   Regiunile ultraperiferice și rolul acestora în dezvoltarea regională: dezbatere fără rezoluție

Adunarea a fost informată că membrii ACP ai Biroului vor examina propunerea comună de rezoluție în mod mai detaliat, înaintea luării unei decizii asupra conținutului acesteia.

Au intervenit: Casas (ministrul regional pentru relații externe al Guvernului Insulelor Canare), Laissy (Comisia Europeană), Owona Kono (Camerun), Mato Adrover, Tirolien, William (Seychelles), Alfonsi, Hoarau, Ponga, Martínez Martínez și Carvalho.

10.   Chestiunea urgentă nr. 2: Sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud

Au intervenit: Rosa (Comisia Europeană), Naib (Eritreea), Toga (Etiopia), Guerrero Salom, Gahler, Schmidt, Durant, Mugambe (Uganda), Händel, Mporogomyi (Tanzania), Gurmai, Schnellhardt, Wlosowicz, Estaras Ferragut, Zanicchi, Hamdi (Sudan), Carvalho și Manamela (Africa de Sud).

(Reuniunea a fost închisă la ora 19.00)

Charles MILUPI și

Louis MICHEL

Copreședinți

Mohammed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

| 16.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 193/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 193/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE JOI, 1 APRILIE 2010

(2010/C 193/04)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.05)

PREZIDEAZĂ: dl MILUPI

Copreședinte

Copreședintele Milupi a anunțat înlocuirea copreședintelui Michel de către dl Arif.

1.   Aprobarea procesului-verbal de miercuri, 31 martie 2010, dimineață și după-amiază

Procesul-verbal a fost aprobat.

2.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor și dezbatere privind migrația

Au fost prezentate următoarele rapoarte ale atelierelor:

| — | Jo Leinen, privind energia regenerabilă și aprovizionarea cu apă |
| --- | --- |

—

Jo Leinen, privind energia regenerabilă și aprovizionarea cu apă

| — | Glen Benedict Noel (Grenada), privind turismul durabil |
| --- | --- |

—

Glen Benedict Noel (Grenada), privind turismul durabil

| — | Mariya Nedelcheva, privind migrația în regiune |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva, privind migrația în regiune

Prezentarea acestui atelier a fost urmată de o dezbatere în conformitate cu procedura „catch the eye” (intervenții la cerere).

Au intervenit: Gahler, Mato Adrover, Ponga, Assarid Imbarcaouane (Mali), Guerrero Salom, William (Seychelles), Jensen, Hamatoukour (Camerun), Zimmer și Ould Guelaye (Mauritania).

Raportorul a închis dezbaterea.

3.   Vot asupra propunerilor de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de comisiile permanente

Copreședintele a informat Adunarea cu privire la procedurile de vot.

| — | Impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP
  Raport prezentat de dl Buti Manamela (Africa de Sud) și dl Frank Engel |
| --- | --- |

—

Impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP

Raport prezentat de dl Buti Manamela (Africa de Sud) și dl Frank Engel

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/ 100.642)

Grupurile PPE și ALDE au solicitat un vot pe părți privind considerentul A, iar considerentul a fost adoptat.

Un amendament oral a fost depus de dl Manamela (Africa de Sud) la amendamentul 1, iar amendamentul a fost adoptat.

S-a solicitat un vot separat privind articolele 10, 13 și 16, iar toate articolele au fost respinse.

Rezoluția modificată a fost adoptată.

| — | Impactul social al crizei mondiale
  Raport prezentat de dl Hlophe (Swaziland) și dl López Aguilar |
| --- | --- |

—

Impactul social al crizei mondiale

Raport prezentat de dl Hlophe (Swaziland) și dl López Aguilar

Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.640)

Un vot pe părți asupra punctului 6 a fost solicitat de Grupul S&D, iar punctul a fost adoptat.

Un amendament oral a fost depus de dl Schnellhardt, pentru a adăuga un nou punct 19a, iar amendamentul a fost respins.

Rezoluția modificată a fost adoptată.

4.   Vot asupra propunerilor de rezoluții de urgență

| — | Propunere de rezoluție de urgență referitoare la reconstrucția după dezastru și redresarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale (ACP-UE/100.726/comp) |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție de urgență referitoare la reconstrucția după dezastru și redresarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale (ACP-UE/100.726/comp)

Trei amendamente orale au fost depuse de dl Assarid Imbarcaouane (Mali) la punctul 2b liniuța 4, și, respectiv, punctul 2c, amendamente care au fost adoptate.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

| — | Propunere de rezoluție de urgență referitoare la sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud (ACP-UE/100.725) |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție de urgență referitoare la sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud (ACP-UE/100.725)

Un amendament oral la considerentul B a fost depus de dl Mugambe (Uganda), amendament care a fost adoptat.

Un amendament oral la considerentul E a fost depus de dl Gahler, amendament care a fost adoptat.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

5.   Vot asupra proiectelor de concluzii privind Documentele de strategie regională

| — | Concluziile privind Documentele de strategie regională au fost adoptate prin aclamații. |
| --- | --- |

—

Concluziile privind Documentele de strategie regională au fost adoptate prin aclamații.

6.   Declarație

| — | Declarația referitoare la acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și ale UE a fost adoptat prin aclamații. |
| --- | --- |

—

Declarația referitoare la acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și ale UE a fost adoptat prin aclamații.

Copreședintele a anunțat că declarația referitoare la regiunile ultraperiferice, adoptată în cadrul reuniunii Biroului de sâmbătă, 29 martie 2010, nu va fi supusă la vot întrucât membrii ACP ai Biroului au nevoie de o consultare suplimentară cu consilierii și circumscripțiile acestora.

7.   Chestiuni diverse

Dl William (Seychelles) a vorbit despre viitoarea a 5-a reuniune regională din Seychelles, din iulie 2010.

Dna Malahoo Forte (Jamaica) a vorbit despre organizarea Adunării. Copreședintele Milupi, copreședintele interimar Arif și dl Assarid Imbarcaouane (Mali), au oferit răspunsuri.

8.   Data și locul celei de-a 20-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE

Cea de-a 20-a sesiune a APP va avea loc în perioada 2-5 decembrie 2010 la Kinshasa (Republica Democrată Congo).

(Reuniunea a fost închisă la ora 10.45)

Charles MILUPI și

Kader ARIF (interimar)

Copreședinți

Mohamed Ibn CHAMBAS și

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari-Generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanți ACP | Reprezentanți PE |
| --- | --- |
| MILUPI (ZAMBIA), copreședinte | MICHEL, copreședinte |
| BOTSWANA (VP) | ARIF (VP) |
| BURUNDI (VP) | ŠŤASTNÝ (VP) |
| CAMERUN (VP) | HOARAU (VP) |
| CONGO (Republica) (VP) | KLASS (VP) |
| GUYANA (VP) | McAVAN (VP) |
| INSULELE COOK (VP) | NICHOLSON (VP) |
| LESOTHO (VP) | RONZULLI (VP) |
| LIBERIA (VP) | GOERENS (VP) |
| MALI (VP) | SCOTTA' (VP) |
| ST. VINCENT ȘI GRENADINE (VP) | ROITHOVÁ (VP) |
| TANZANIA (VP) | OUZKÝ (VP) |
| TUVALU (VP) | RIVASI (VP) |
| AFRICA DE SUD | SCICLUNA |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALVES |
| BAHAMAS | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| CAPUL VERDE | CARVALHO |
| CIAD | CASINI |
| COMORE | CASPARY |
| CONGO (Republica Democrată) | CASTEX |
| CÔTE D’IVOIRE | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| ERITREEA | DE SARNEZ |
| ETIOPIA | DURANT |
| FIJI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEEA | GAHLER |
| GUINEEA-BISSAU | GRIESBECK |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | DE MITA |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| INSULELE MARSHALL (Republica) | JENSEN |
| INSULELE SOLOMON | SCHMIDT |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASCAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MAURITANIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MICRONEZIA (Statele Federale) | KORHOLA |
| MOZAMBIC | KUHN |
| NAMIBIA | LEGUTKO |
| NAURU (Republica) | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA NOUA GUINEE | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASA |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | DELVAUX |
| RWANDA | MATO ADROVER |
| ST. KITTS ȘI NEVIS | MAYER |
| ST. LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLES | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| SUDAN | SENYSZYN |
| SURINAM | SPERONI |
| SWAZILAND | STRIFFLER |
| TIMORUL DE EST | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

Reprezentanți ACP

Reprezentanți PE

MILUPI (ZAMBIA), copreședinte

MICHEL, copreședinte

BOTSWANA (VP)

ARIF (VP)

BURUNDI (VP)

ŠŤASTNÝ (VP)

CAMERUN (VP)

HOARAU (VP)

CONGO (Republica) (VP)

KLASS (VP)

GUYANA (VP)

McAVAN (VP)

INSULELE COOK (VP)

NICHOLSON (VP)

LESOTHO (VP)

RONZULLI (VP)

LIBERIA (VP)

GOERENS (VP)

MALI (VP)

SCOTTA' (VP)

ST. VINCENT ȘI GRENADINE (VP)

ROITHOVÁ (VP)

TANZANIA (VP)

OUZKÝ (VP)

TUVALU (VP)

RIVASI (VP)

AFRICA DE SUD

SCICLUNA

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA & BARBUDA

ALVES

BAHAMAS

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

CAPUL VERDE

CARVALHO

CIAD

CASINI

COMORE

CASPARY

CONGO (Republica Democrată)

CASTEX

CÔTE D’IVOIRE

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

ERITREEA

DE SARNEZ

ETIOPIA

DURANT

FIJI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEEA

GAHLER

GUINEEA-BISSAU

GRIESBECK

GUINEEA ECUATORIALĂ

DE MITA

HAITI

GUERRERO SALOM

INSULELE MARSHALL (Republica)

JENSEN

INSULELE SOLOMON

SCHMIDT

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASCAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MAURITANIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MICRONEZIA (Statele Federale)

KORHOLA

MOZAMBIC

KUHN

NAMIBIA

LEGUTKO

NAURU (Republica)

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA NOUA GUINEE

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASA

REPUBLICA DOMINICANĂ

DELVAUX

RWANDA

MATO ADROVER

ST. KITTS ȘI NEVIS

MAYER

ST. LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ ȘI PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLES

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SOMALIA

SCHNELLHARDT

SUDAN

SENYSZYN

SURINAM

SPERONI

SWAZILAND

STRIFFLER

TIMORUL DE EST

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| ST. VINCENT ȘI GRENADINES, copreședinte | CASA, copreședinte |
| PAPALII (SAMOA), VP | KORHOLA, VP |
| DAYORI (BENIN), VP | CASTEX, VP |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA | ALFONSI |
| IBOVI (CONGO, Republica) | CASINI |
| AMON-AGO (COTE D'IVOIRE) | DE KEYSER |
| DJIBOUTI | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIA) | DURANT |
| SINGH (FIJI) | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| TIHELI (LESOTHO) | KACZMAREK |
| MOSES (LIBERIA) | LE PEN |
| NORBERT-RICHARD (MADAGASCAR) | MANDERS |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAMBALU (NAMIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA NOUA GUINEE | SCOTTA' |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CALLANAN |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| Van GENDEREN (SURINAM) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

Membri ACP

Membri PE

ST. VINCENT ȘI GRENADINES, copreședinte

CASA, copreședinte

PAPALII (SAMOA), VP

KORHOLA, VP

DAYORI (BENIN), VP

CASTEX, VP

ANTIGUA ȘI BARBUDA

ALFONSI

IBOVI (CONGO, Republica)

CASINI

AMON-AGO (COTE D'IVOIRE)

DE KEYSER

DJIBOUTI

DE MITA

TOGA (ETIOPIA)

DURANT

SINGH (FIJI)

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

TIHELI (LESOTHO)

KACZMAREK

MOSES (LIBERIA)

LE PEN

NORBERT-RICHARD (MADAGASCAR)

MANDERS

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAMBALU (NAMIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA NOUA GUINEE

SCOTTA'

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CALLANAN

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

Van GENDEREN (SURINAM)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (CONGO, Republica Democrată), copreședinte | CARVALHO, copreședinte |
| MUGAMBE (UGANDA), VP | LEGUTKO, VP |
| BUNDU (SIERRA LEONE), VP | ALVES, VP |
| MANAMELA (AFRICA DE SUD) | SCICLUNA |
| PINTO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMAS | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| KASSA TEKLE (ERITREEA) | FORD |
| FUSEINI (GHANA) | GOERENS |
| MALABO (GUINEEA ECUATORIALĂ) | ENGEL |
| INSULELE COOK | CASPARY |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| ABDULLAHI (NIGERIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| ST. KITTS ȘI NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (ST. LUCIA) | MICHEL |
| SAO TOME ȘI PRINCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLES) | ŠŤASTNÝ |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| MWANSA (ZAMBIA) | ZANICCHI |

Membri ACP

Membri PE

KUTEKALA KAAWA (CONGO, Republica Democrată), copreședinte

CARVALHO, copreședinte

MUGAMBE (UGANDA), VP

LEGUTKO, VP

BUNDU (SIERRA LEONE), VP

ALVES, VP

MANAMELA (AFRICA DE SUD)

SCICLUNA

PINTO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMAS

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

KASSA TEKLE (ERITREEA)

FORD

FUSEINI (GHANA)

GOERENS

MALABO (GUINEEA ECUATORIALĂ)

ENGEL

INSULELE COOK

CASPARY

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

ABDULLAHI (NIGERIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

ST. KITTS ȘI NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (ST. LUCIA)

MICHEL

SAO TOME ȘI PRINCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLES)

ŠŤASTNÝ

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

MWANSA (ZAMBIA)

ZANICCHI

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIC), copreședinte | RIVASI, copreședinte |
| KENYA, VP | BAUER, VP |
| NOEL (GRENADA), VP | NEDELCHEVA, VP |
| BRATHWAITE (BARBADOS ) | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | COELHO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (CAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (CAPUL VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (CIAD) | FERREIRA, João |
| COMORE | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEEA BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| INSULELE MARSHALL | McAVAN |
| INSULELE SOLOMON | RONZULLI |
| MICRONESIA (Statele Federale) | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ) | JADOT |
| SOMALIA | ROSSI |
| HLOPE (SWAZILAND) | SCHNELLHARDT |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | SENYSZYN |
| TIMORUL DE EST | TOIA |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | VLASÁK |
| TOSUL (VANUATU) | ZIMMER |

Membri ACP

Membri PE

SITHOLE (MOZAMBIC), copreședinte

RIVASI, copreședinte

KENYA, VP

BAUER, VP

NOEL (GRENADA), VP

NEDELCHEVA, VP

BRATHWAITE (BARBADOS )

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINA FASO)

COELHO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (CAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (CAPUL VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (CIAD)

FERREIRA, João

COMORE

HALL

DOMINICA

HAUG

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEEA BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

INSULELE MARSHALL

McAVAN

INSULELE SOLOMON

RONZULLI

MICRONESIA (Statele Federale)

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

JIMÉNEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

JADOT

SOMALIA

ROSSI

HLOPE (SWAZILAND)

SCHNELLHARDT

MPOROGOMYI (TANZANIA)

SENYSZYN

TIMORUL DE EST

TOIA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

VLASÁK

TOSUL (VANUATU)

ZIMMER

---

ANEXA II

SITUAȚIA PREZENȚEI LA SESIUNEA DIN 29 MARTIE-1 APRILIE DIN TENERIFE (SPANIA)

| MILUPI (Zambia), copreședinte | MICHEL, copreședinte (2)
   (3)
   (4) |
| --- | --- |
| MANAMELA (Africa de Sud)
  PINTO (Angola)
  BRATHWAITE (Barbados)
  FERNANDEZ (Belize)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (VP)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  MANIRAKIZA (Burundi) (VP)
  HAMATOUKOUR (Camerun) (VP)
  ALMADA (Capul Verde)
  DARBO (Ciad)
  AMON-AGO (Côte d'Ivoire)
  SOUBANE (Djibouti)
  NAIB (Eritreea)
  TOGA (Etiopia)
  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  KUMI (Ghana) (1)

  NOEL (Grenada)
  RAMOTAR (Guyana) (VP)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MA'AHANUA (Insulele Solomon) (1)

  MALAHOO FORTE (Jamaica)
  KEMBI-GITURA (Kenya) (1)

  TIHELI (Lesotho) (1) (VP)
  KOLLIE (Liberia) (VP)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (VP)
  OULD GUELAYE (Mauritania)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mozambic)
  NAMBAHU (Namibia)
  ABDULLAHI (Nigeria)
  IBOVI (Republica Congo) (VP)
  KUTEKALA KAAWA (Republica Democrată Congo)
  JIMÉNEZ (Republica Dominicană)
  POLISI (Rwanda) (VP)
  JEAN MARIE (St. Lucia)
  STRAKER (St. Vincent și Grenadine) (VP)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychelles)
  BUNDU (Sierra Leone)
  AWALE (Somalia)
  TAHA (Sudan) (1)

  Van GENDEREN (Surinam) (1)

  HLOPHE (Swaziland)
  MPOROGOMYI (Tanzania) (VP)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  NELESONE (Tuvalu) (VP)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  MWANSA (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | RINALDI (pentru GOERENS) (4)

  ALFONSI
  ARIF (VP) (2)
   (4)
   (5)

  AYLWARD (pentru BEARDER)
  BAUER
  BULLMANN
  CALLANAN
  CARVALHO
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  CZARNECKI (pentru FORD)
  ENGEL
  ESTARAS FERRAGUT
  GOEBBELS (pentru DE KEYSER)
  GOMES (pentru FERREIRA, Elisa) (2)
   (3)

  GUERRERO SALOM
  GURMAI (pentru TOIA)
  HALL (2)
   (3)
   (4)

  HÄNDEL
  HAUG
  HIGGINS (pentru KUHN)
  PONGA (pentru CASPARY)
  HOARAU (VP)
  JENSEN
  KACZMAREK
  KLASS (VP)
  KORHOLA
  LEGUTKO
  LEINEN (pentru ALVES)
  LISEK (pentru DELVAUX)
  LULLING (pentru STRIFFLER)
  MANDERS
  MARTIN
  DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

  DURANT
  GAHLER
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (VP)
  OUZKÝ (VP) (3)
   (4)
   (5)

  PREDA (pentru COELHO)
  RIVASI (VP) (3)
   (4)
   (5)

  ROITHOVÁ (VP)
  RONZULLI (VP)
  SARGENTINI (pentru SCHLYTER) (2)
   (3)
   (4)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI
  ŠŤASTNÝ (VP)
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND
  WŁOSOWICZ (pentru HANNAN)
  ZANICCHI
  ZIMMER
  ZWIEFKA (pentru CASA) (3)
   (4)
   (5) |
| OBSERVATORI: |
| CUBA

  MARICHAL |
| MADAGASCAR

  NORBERT-RICHARD (1) |
| NIGER

  GOUKOYE (1) |

MILUPI (Zambia), copreședinte

MICHEL, copreședinte (2)
   (3)
   (4)

MANAMELA (Africa de Sud)

PINTO (Angola)

BRATHWAITE (Barbados)

FERNANDEZ (Belize)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (VP)

TAPSOBA (Burkina Faso)

MANIRAKIZA (Burundi) (VP)

HAMATOUKOUR (Camerun) (VP)

ALMADA (Capul Verde)

DARBO (Ciad)

AMON-AGO (Côte d'Ivoire)

SOUBANE (Djibouti)

NAIB (Eritreea)

TOGA (Etiopia)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

KUMI (Ghana) (1)

NOEL (Grenada)

RAMOTAR (Guyana) (VP)

BEAUPLAN (Haiti)

MA'AHANUA (Insulele Solomon) (1)

MALAHOO FORTE (Jamaica)

KEMBI-GITURA (Kenya) (1)

TIHELI (Lesotho) (1) (VP)

KOLLIE (Liberia) (VP)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (VP)

OULD GUELAYE (Mauritania)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mozambic)

NAMBAHU (Namibia)

ABDULLAHI (Nigeria)

IBOVI (Republica Congo) (VP)

KUTEKALA KAAWA (Republica Democrată Congo)

JIMÉNEZ (Republica Dominicană)

POLISI (Rwanda) (VP)

JEAN MARIE (St. Lucia)

STRAKER (St. Vincent și Grenadine) (VP)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychelles)

BUNDU (Sierra Leone)

AWALE (Somalia)

TAHA (Sudan) (1)

Van GENDEREN (Surinam) (1)

HLOPHE (Swaziland)

MPOROGOMYI (Tanzania) (VP)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

NELESONE (Tuvalu) (VP)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MWANSA (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

RINALDI (pentru GOERENS) (4)

ALFONSI

ARIF (VP) (2)
   (4)
   (5)

AYLWARD (pentru BEARDER)

BAUER

BULLMANN

CALLANAN

CARVALHO

CASTEX

CHRISTENSEN

CZARNECKI (pentru FORD)

ENGEL

ESTARAS FERRAGUT

GOEBBELS (pentru DE KEYSER)

GOMES (pentru FERREIRA, Elisa) (2)
   (3)

GUERRERO SALOM

GURMAI (pentru TOIA)

HALL (2)
   (3)
   (4)

HÄNDEL

HAUG

HIGGINS (pentru KUHN)

PONGA (pentru CASPARY)

HOARAU (VP)

JENSEN

KACZMAREK

KLASS (VP)

KORHOLA

LEGUTKO

LEINEN (pentru ALVES)

LISEK (pentru DELVAUX)

LULLING (pentru STRIFFLER)

MANDERS

MARTIN

DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

DURANT

GAHLER

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (VP)

OUZKÝ (VP) (3)
   (4)
   (5)

PREDA (pentru COELHO)

RIVASI (VP) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ (VP)

RONZULLI (VP)

SARGENTINI (pentru SCHLYTER) (2)
   (3)
   (4)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI

ŠŤASTNÝ (VP)

STURDY

TIROLIEN

WIELAND

WŁOSOWICZ (pentru HANNAN)

ZANICCHI

ZIMMER

ZWIEFKA (pentru CASA) (3)
   (4)
   (5)

OBSERVATORI:

CUBA

MARICHAL

MADAGASCAR

NORBERT-RICHARD (1)

NIGER

GOUKOYE (1)

De asemenea, au fost prezenți:

| ANGOLA

  ALEXANDRE
  KABANGU
  MENDES DOS SANTOS
  SIMBRÃO da CARVALHO | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  GAHIMBARE
  HARUSHINGINGO
  KAVURE
  NIYONGERE | CAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | CIAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| CONGO (Republica)

  BALOU
  BOUNKOULOU
  MBOYI
  MOKA | CONGO (Republica Democrată)

  BETYNA NGILASE
  KAMBAYI
  MABAYA GIZI AMINE
  NENGA GAMANDA | GUINEEA ECUATORIALĂ

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHANONDE |
| ETIOPIA

  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS | GABON

  MESSONE
  NGOYO MOUSSAVOU | GAMBIA

  JAGNE |
| GHANA

  KUMI | HAITI

  JOAZILE | MALI

  BA
  CISSE
  SYLLA |
| MAURITANIA

  BILAL
  KAMARA
  OULD HAMOUL
  OULD ZAMEL | MAURITIUS

  GUNNEESSEE | MOZAMBIC

  DOS SANTOS LUCAS |
| NIGERIA

  BARAYA | RWANDA

  AYINKAMIYE | SAMOA

  CHAN TUNG |
| SENEGAL

  DEMBA DIOP
  EL WALY DIOP | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU
  TORTO | AFRICA DE SUD

  DAVIDSON
  SIBHIDLA
  SOOKLAL |
| SWAZILAND

  DLAMINI | TOGO

  GBONE | UGANDA

  DOMBO
  KATENTA-APULI
  OGWAL ATIM |
| ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | | |

ANGOLA

ALEXANDRE

KABANGU

MENDES DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

GAHIMBARE

HARUSHINGINGO

KAVURE

NIYONGERE

CAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

CIAD

DJIMAI

MALLOUM

CONGO (Republica)

BALOU

BOUNKOULOU

MBOYI

MOKA

CONGO (Republica Democrată)

BETYNA NGILASE

KAMBAYI

MABAYA GIZI AMINE

NENGA GAMANDA

GUINEEA ECUATORIALĂ

NFA NDONG NSENG

OLO BAHANONDE

ETIOPIA

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

GABON

MESSONE

NGOYO MOUSSAVOU

GAMBIA

JAGNE

GHANA

KUMI

HAITI

JOAZILE

MALI

BA

CISSE

SYLLA

MAURITANIA

BILAL

KAMARA

OULD HAMOUL

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNNEESSEE

MOZAMBIC

DOS SANTOS LUCAS

NIGERIA

BARAYA

RWANDA

AYINKAMIYE

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

DEMBA DIOP

EL WALY DIOP

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

TORTO

AFRICA DE SUD

DAVIDSON

SIBHIDLA

SOOKLAL

SWAZILAND

DLAMINI

TOGO

GBONE

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

OGWAL ATIM

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | CONSILIUL ACP-UE

  BUNDUKU-LATHA, ministrul delegat la Ministerul Economiei, Comerțului, Industriei și Turismului (Gabon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP
  MORATINOS, ministrul afacerilor externe (Spania), președintele în exercițiu al Consiliului UE
  LOSSADA, ministrul adjunct al afacerilor externe, (Spania) |
| --- | --- |

CONSILIUL ACP-UE

BUNDUKU-LATHA, ministrul delegat la Ministerul Economiei, Comerțului, Industriei și Turismului (Gabon), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

MORATINOS, ministrul afacerilor externe (Spania), președintele în exercițiu al Consiliului UE

LOSSADA, ministrul adjunct al afacerilor externe, (Spania)

| | COMISIA EUROPEANĂ

  PIEBALGS, comisar responsabil pentru dezvoltare |
| --- | --- |

COMISIA EUROPEANĂ

PIEBALGS, comisar responsabil pentru dezvoltare

| | UNIUNEA AFRICANĂ

  ANNADIF
  BOKILO |
| --- | --- |

UNIUNEA AFRICANĂ

ANNADIF

BOKILO

| | Comitetul ambasadorilor ACP

  MAKONGO, președinte |
| --- | --- |

Comitetul ambasadorilor ACP

MAKONGO, președinte

| | CESE

  JAHIER
  DANTIN
  BAIZOU
  KING |
| --- | --- |

CESE

JAHIER

DANTIN

BAIZOU

KING

| | UNISDR

  WAHLSTRÖM Reprezentantul special al Secretarului-General pentru reducerea riscului de dezastre - secretariatul pentru Strategia internațională a ONU de reducere a riscurilor de dezastre |
| --- | --- |

UNISDR

WAHLSTRÖM Reprezentantul special al Secretarului-General pentru reducerea riscului de dezastre - secretariatul pentru Strategia internațională a ONU de reducere a riscurilor de dezastre

| | COMESA

  NKANAGU |
| --- | --- |

COMESA

NKANAGU

| | CTA

  BOTO
  BURGUET |
| --- | --- |

CTA

BOTO

BURGUET

| | SECRETARIATUL ACP

  CHAMBAS, Cosecretar-General |
| --- | --- |

SECRETARIATUL ACP

CHAMBAS, Cosecretar-General

| | SECRETARIATUL UE

  AGUIRIANO NALDA Cosecretar-General |
| --- | --- |

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA Cosecretar-General

---

(1)  Țări care nu sunt reprezentate de un membru al Parlamentului, ci de o altă persoană.

(2)  Prezent la 29 martie 2010

(3)  Prezent la 30 martie 2010

(4)  Prezent la 31 martie 2010

(5)  Prezent la 1 aprilie 2010

---

ANEXA III

ANEXA REUNIUNII DE LUNI, 29 MARTIE 2010

Acreditarea delegaților neparlamentari

| 1. | GHANA
  E.S. dna Nana Bema KUMI
  Ambasador
  Ambasada Ghanei, Bruxelles |
| --- | --- |

1.

E.S. dna Nana Bema KUMI

Ambasador

Ambasada Ghanei, Bruxelles

| 2. | KENYA
  E.S. dl James KEMBI-GITURA
  Ambasador
  Ambasada Kenyei, Bruxelles |
| --- | --- |

2.

E.S. dl James KEMBI-GITURA

Ambasador

Ambasada Kenyei, Bruxelles

| 3. | LESOTHO
  E.S. dna Mamoruti A. TIHELI
  Ambasador
  Ambasada Lesotho, Bruxelles |
| --- | --- |

3.

E.S. dna Mamoruti A. TIHELI

Ambasador

Ambasada Lesotho, Bruxelles

| 4. | MADAGASCAR
  Dl Ibrahim NORBERT-RICHARD
  Însărcinat cu afaceri
  Ambasada Madagascarului, Bruxelles |
| --- | --- |

4.

Dl Ibrahim NORBERT-RICHARD

Însărcinat cu afaceri

Ambasada Madagascarului, Bruxelles

| 5. | NIGER
  Colonel Abdoulkarim GOUKOYE
  Purtător de cuvânt al Consiliului Suprem pentru Restaurarea Democrației
  Republica Niger |
| --- | --- |

5.

Colonel Abdoulkarim GOUKOYE

Purtător de cuvânt al Consiliului Suprem pentru Restaurarea Democrației

Republica Niger

| 6. | INSULELE SOLOMON
  E.S. dl Joseph MA'AHANUA
  Ambasador, Bruxelles
  Ambasada Insulelor Solomon, Bruxelles |
| --- | --- |

6.

E.S. dl Joseph MA'AHANUA

Ambasador, Bruxelles

Ambasada Insulelor Solomon, Bruxelles

| 7. | SUDAN
  Ambasadorul Hamid TAHA
  Șef adjunct al Misiuni
  Ambasada Sudanului, Bruxelles |
| --- | --- |

7.

Ambasadorul Hamid TAHA

Șef adjunct al Misiuni

Ambasada Sudanului, Bruxelles

| 8. | SURINAM
  Dl Olten Lionel Van GENDEREN
  Consilier
  Ambasada Surinamului, Bruxelles |
| --- | --- |

8.

Dl Olten Lionel Van GENDEREN

Consilier

Ambasada Surinamului, Bruxelles

| 9. | TUVALU
  E.S. dl Panapasi NELESONE
  Ambasador
  Ambasada Tuvalu, Bruxelles |
| --- | --- |

9.

E.S. dl Panapasi NELESONE

Ambasador

Ambasada Tuvalu, Bruxelles

---

ANEXA IV

REZOLUȚIILE ADOPTATE

| — | privind impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP (ACP-UE/100.642/10/fin) | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind impactul social al crizei mondiale (ACP-UE/100.640/10/fin.) | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind reconstrucția după dezastru și redresarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale (ACP-EU/100.726/10/fin.) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud (ACP-UE 100.725/10/fin.) | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Declarație - Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și ale UE | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Documente de strategie regională - concluzii |
| --- | --- |

—

| — | Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru zona Caraibelor | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru Africa de Est și de Sud și Oceanul Indian | 45 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru SADC | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru Africa Centrală | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru Africa Centrală | 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru regiunea Pacificului | 55 |
| --- | --- | --- |

—

REZOLUȚIE (1)

referitoare la impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE

reunită în Tenerife (Spania) în perioada 29 martie - 1 aprilie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Declarația Mileniului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind criterii stabilite în comun de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

având în vedere Declarația privind integrarea adaptării la schimbările climatice în cooperarea pentru dezvoltare, adoptată de către miniștrii mediului și dezvoltării ai țărilor membre ale OCDE la 4 aprilie 2006,

având în vedere cel de-al patrulea Raport de evaluare al Comitetului Interguvernamental privind Schimbările Climatice (IPCC), publicat la Valencia (Spania) la 17 noiembrie 2007,

având în vedere Rezoluția referitoare la aspecte ale siguranței alimentare și rolul cooperării ACP-UE, adoptată la Ljubljana la 20 martie 2008 (2),

având în vedere Rezoluția privind consecințele sociale și de mediu ale schimbărilor climatice în țările ACP, adoptată la Praga la 9 aprilie 2009 (3),

având în vedere rezoluțiile adoptate la 10 iulie 2009 în cadrul summitului G8 și în cadrul Forumului economiilor majore privind energia și clima de la L'Aquila, Italia,

având în vedere raportul Băncii Mondiale pe 2010 privind dezvoltarea mondială intitulat „Dezvoltarea și schimbările climatice”, publicat la Washington, SUA, la 15 septembrie 2009,

având în vedere Rezoluția referitoare la schimbările climatice, adoptată la Luanda la 2 decembrie 2009 (4),

având în vedere concluziile Consiliului European care a avut loc între 10 și 11 decembrie 2009,

având în vedere rezultatul Conferinței Națiunilor Unite privind schimbările climatice, care a avut loc la Copenhaga, în perioada 7-18 decembrie 2009,

având în vedere raportul întocmit de Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.642/10 /fin.),

| A. | întrucât pe parcursul istoriei au avut loc schimbări naturale ale climei globale, dar rapiditatea și volumul încălzirii globale, precum și al pierderii constatate a biodiversității, au ajuns la un astfel de nivel încât legătura lor cauzală cu activitatea omului nu mai poate fi pusă la îndoială; |
| --- | --- |

A.

întrucât pe parcursul istoriei au avut loc schimbări naturale ale climei globale, dar rapiditatea și volumul încălzirii globale, precum și al pierderii constatate a biodiversității, au ajuns la un astfel de nivel încât legătura lor cauzală cu activitatea omului nu mai poate fi pusă la îndoială;

| B. | întrucât schimbările climatice constituie o amenințare serioasă la adresa reducerii sărăciei, drepturilor omului, păcii și securității, disponibilității apei, energiei și resurselor alimentare, precum și în ceea ce privește realizarea ODM-urilor în multe țări în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât schimbările climatice constituie o amenințare serioasă la adresa reducerii sărăciei, drepturilor omului, păcii și securității, disponibilității apei, energiei și resurselor alimentare, precum și în ceea ce privește realizarea ODM-urilor în multe țări în curs de dezvoltare;

| C. | întrucât secolul trecut a fost martorul unei creșteri în medie a temperaturii globale la suprafață cu 0,74 °C și IPCC preconizează că aceasta va continua să crească cu o valoare cuprinsă între 1,1 °C și 6,4 °C, în funcție de circumstanțe; |
| --- | --- |

C.

întrucât secolul trecut a fost martorul unei creșteri în medie a temperaturii globale la suprafață cu 0,74 °C și IPCC preconizează că aceasta va continua să crească cu o valoare cuprinsă între 1,1 °C și 6,4 °C, în funcție de circumstanțe;

| D. | întrucât consecințele umane, sociale, financiare și economice ale acestor schimbări vor fi resimțite în atingerea ODM-urilor și în multe sectoare, inclusiv în productivitatea agricolă și a creșterii de animale, activitățile marine, fluxurile de turiști, infrastructura fizică și serviciile de sănătate; întrucât acestea pot duce la deșertificare și pot amenința existența unui număr mare de popoare indigene, insule și păduri care constituie patrimoniu global tangibil și intangibil; |
| --- | --- |

D.

întrucât consecințele umane, sociale, financiare și economice ale acestor schimbări vor fi resimțite în atingerea ODM-urilor și în multe sectoare, inclusiv în productivitatea agricolă și a creșterii de animale, activitățile marine, fluxurile de turiști, infrastructura fizică și serviciile de sănătate; întrucât acestea pot duce la deșertificare și pot amenința existența unui număr mare de popoare indigene, insule și păduri care constituie patrimoniu global tangibil și intangibil;

| E. | întrucât țările ACP au contribuit cel mai puțin la schimbările climatice, dar se confruntă cu cele mai serioase consecințe ale acestora; întrucât schimbările climatice au potențialul de a reduce sau chiar de a anihila tendințele de dezvoltare globală prin distrugerea potențialului productiv în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

E.

întrucât țările ACP au contribuit cel mai puțin la schimbările climatice, dar se confruntă cu cele mai serioase consecințe ale acestora; întrucât schimbările climatice au potențialul de a reduce sau chiar de a anihila tendințele de dezvoltare globală prin distrugerea potențialului productiv în țările în curs de dezvoltare;

| F. | întrucât finanțele publice precare, nivelurile ridicate ale datoriei publice și dependența solidă de monoculturi pentru export care caracterizează țările ACP le fac vulnerabile în fața unor șocuri exogene; întrucât dependența puternică a acestor țări de producția din sectorul primar ca sursă principală a venitului național fac ca acestea să fie cele mai expuse riscurilor prezentate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât finanțele publice precare, nivelurile ridicate ale datoriei publice și dependența solidă de monoculturi pentru export care caracterizează țările ACP le fac vulnerabile în fața unor șocuri exogene; întrucât dependența puternică a acestor țări de producția din sectorul primar ca sursă principală a venitului național fac ca acestea să fie cele mai expuse riscurilor prezentate de schimbările climatice;

| G. | întrucât, la nivelul gospodăriei, schimbările climatice vor duce la scăderea securității individuale financiare, sociale și fizice, intensificând sărăcia și vulnerabilitatea, în special în rândul celor mai vulnerabile grupuri; întrucât, la nivel macroeconomic, este posibil ca schimbările climatice să crească nevoia de cheltuieli publice, reducând în același timp sursele venitului guvernamental; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la nivelul gospodăriei, schimbările climatice vor duce la scăderea securității individuale financiare, sociale și fizice, intensificând sărăcia și vulnerabilitatea, în special în rândul celor mai vulnerabile grupuri; întrucât, la nivel macroeconomic, este posibil ca schimbările climatice să crească nevoia de cheltuieli publice, reducând în același timp sursele venitului guvernamental;

| H. | întrucât schimbările climatice pot duce la o criză pronunțată a resurselor, cum ar fi terenul locuibil, apa potabilă și terenul arabil, declanșând noi conflicte, fluxuri de insecuritate și migrație, probleme care pot crește în continuare instabilitatea globală; |
| --- | --- |

H.

întrucât schimbările climatice pot duce la o criză pronunțată a resurselor, cum ar fi terenul locuibil, apa potabilă și terenul arabil, declanșând noi conflicte, fluxuri de insecuritate și migrație, probleme care pot crește în continuare instabilitatea globală;

| I. | întrucât producția agricolă, în care lucrează 70 % din populația din țările cel mai puțin dezvoltate, este deja amenințată de temperaturile în creștere și nivelurile variabile de precipitații care contribuie la obținerea de recolte slabe și imprevizibile; întrucât, în plus, practicile agricole nedurabile degradează și mai mult terenurile într-o mod care poate fi permanent; |
| --- | --- |

I.

întrucât producția agricolă, în care lucrează 70 % din populația din țările cel mai puțin dezvoltate, este deja amenințată de temperaturile în creștere și nivelurile variabile de precipitații care contribuie la obținerea de recolte slabe și imprevizibile; întrucât, în plus, practicile agricole nedurabile degradează și mai mult terenurile într-o mod care poate fi permanent;

| J. | întrucât aproape întregul număr estimat la un miliard de persoane subnutrite din lume trăiesc în zone rurale și sunt dependente de disponibilitatea terenului arabil și a recoltelor agricole pentru a-și asigura mijloacele de subzistență și, prin urmare, pentru supraviețuirea lor; |
| --- | --- |

J.

întrucât aproape întregul număr estimat la un miliard de persoane subnutrite din lume trăiesc în zone rurale și sunt dependente de disponibilitatea terenului arabil și a recoltelor agricole pentru a-și asigura mijloacele de subzistență și, prin urmare, pentru supraviețuirea lor;

| K. | întrucât activitățile maritime trec prin schimbări datorate creșterii nivelului mării și a acidității oceanelor care afectează biodiversitatea, periclitând astfel venitul pescarilor locali, veniturile rezultate din industriile turistice costiere și domeniul de aplicare al portofoliilor comerciale ale țărilor cu deschidere la mare; întrucât turismul la scară industrială, în cazul în care nu este durabil din punct de vedere ecologic, trebuie să fie regândit; |
| --- | --- |

K.

întrucât activitățile maritime trec prin schimbări datorate creșterii nivelului mării și a acidității oceanelor care afectează biodiversitatea, periclitând astfel venitul pescarilor locali, veniturile rezultate din industriile turistice costiere și domeniul de aplicare al portofoliilor comerciale ale țărilor cu deschidere la mare; întrucât turismul la scară industrială, în cazul în care nu este durabil din punct de vedere ecologic, trebuie să fie regândit;

| L. | întrucât impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii și activităților maritime reprezintă o amenințare serioasă la adresa siguranței alimentare; |
| --- | --- |

L.

întrucât impactul schimbărilor climatice asupra agriculturii și activităților maritime reprezintă o amenințare serioasă la adresa siguranței alimentare;

| M. | întrucât toxicitățile acute considerate ca fiind legate de schimbările climatice sunt adesea imprevizibile și devastatoare și pot distruge producția din sectorul primar, infrastructura fizică și industriile de turism și pot cauza pierderi masive de vieți omenești; |
| --- | --- |

M.

întrucât toxicitățile acute considerate ca fiind legate de schimbările climatice sunt adesea imprevizibile și devastatoare și pot distruge producția din sectorul primar, infrastructura fizică și industriile de turism și pot cauza pierderi masive de vieți omenești;

| N. | întrucât statele insulare mici în curs de dezvoltare sunt adesea cel mai greu afectate de toxicitățile acute și, de asemenea, sunt dezavantajate din punct de vedere economic ca urmare a situării lor la niveluri joase, aflându-se, prin urmare, în pericol de a fi acoperite treptat de mare și, în ultimă instanță, de a fi scufundate în totalitate odată cu creșterea nivelului mării; |
| --- | --- |

N.

întrucât statele insulare mici în curs de dezvoltare sunt adesea cel mai greu afectate de toxicitățile acute și, de asemenea, sunt dezavantajate din punct de vedere economic ca urmare a situării lor la niveluri joase, aflându-se, prin urmare, în pericol de a fi acoperite treptat de mare și, în ultimă instanță, de a fi scufundate în totalitate odată cu creșterea nivelului mării;

| O. | întrucât condițiile climatice instabile vor însemna că anumite regiuni sunt desemnate drept zone de „risc maxim”, reducând astfel atractivitatea lor pentru investiții străine directe; |
| --- | --- |

O.

întrucât condițiile climatice instabile vor însemna că anumite regiuni sunt desemnate drept zone de „risc maxim”, reducând astfel atractivitatea lor pentru investiții străine directe;

| P. | întrucât actorii economici care își urmăresc în mod ferm propriile interese în detrimentul climei globale, al mediilor locale, habitatelor și bunăstării sociale sunt rareori trași la răspundere pentru daunele pe care le provoacă; |
| --- | --- |

P.

întrucât actorii economici care își urmăresc în mod ferm propriile interese în detrimentul climei globale, al mediilor locale, habitatelor și bunăstării sociale sunt rareori trași la răspundere pentru daunele pe care le provoacă;

| Q. | întrucât într-o lume globalizată cu profituri globale, responsabilitatea socială a întreprinderilor trebuie, de asemenea, să devină globală, la fel ca și obligația de a oferi compensații pentru daune și pierderi, |
| --- | --- |

Q.

întrucât într-o lume globalizată cu profituri globale, responsabilitatea socială a întreprinderilor trebuie, de asemenea, să devină globală, la fel ca și obligația de a oferi compensații pentru daune și pierderi,

| 1. | își exprimă regretul cu privire la eșecul Conferinței Națiunilor Unite privind schimbările climatice desfășurată la Copenhaga, în perioada 7-18 decembrie 2009, care prin faptul că nu a condus la încheierea unui acord internațional global cu forță juridică obligatorie a demonstrat că, în timp ce există aproape unanimitate în ceea ce privește tipurile de amenințări, există un nivel mult mai mic de consens în ceea ce privește modalitățile de a le aborda; ia act de faptul că UE, în timpul negocierilor de la Copenhaga, nu și-a retras obiectivele, și, prin urmare, solicită UE să își asume pe deplin responsabilitatea, în calitate de actor important, în eforturile în desfășurare în vederea atingerii unui acord obligatoriu în timpul conferinței care se va desfășura la Cancún, în perioada 29 noiembrie-10 decembrie 2010; |
| --- | --- |

1.

își exprimă regretul cu privire la eșecul Conferinței Națiunilor Unite privind schimbările climatice desfășurată la Copenhaga, în perioada 7-18 decembrie 2009, care prin faptul că nu a condus la încheierea unui acord internațional global cu forță juridică obligatorie a demonstrat că, în timp ce există aproape unanimitate în ceea ce privește tipurile de amenințări, există un nivel mult mai mic de consens în ceea ce privește modalitățile de a le aborda; ia act de faptul că UE, în timpul negocierilor de la Copenhaga, nu și-a retras obiectivele, și, prin urmare, solicită UE să își asume pe deplin responsabilitatea, în calitate de actor important, în eforturile în desfășurare în vederea atingerii unui acord obligatoriu în timpul conferinței care se va desfășura la Cancún, în perioada 29 noiembrie-10 decembrie 2010;

| 2. | recunoaște faptul că trebuie realizate urgent eforturi globale semnificative, mai ales în țările cele mai industrializate și dezvoltate, pentru a limita încălzirea globală prin punerea în aplicare a unor politici coordonate, convergente, ambițioase și proactive de atenuare și adaptare; |
| --- | --- |

2.

recunoaște faptul că trebuie realizate urgent eforturi globale semnificative, mai ales în țările cele mai industrializate și dezvoltate, pentru a limita încălzirea globală prin punerea în aplicare a unor politici coordonate, convergente, ambițioase și proactive de atenuare și adaptare;

| 3. | ia act de faptul că printre consecințele schimbărilor climatice asupra țărilor în curs de dezvoltare se vor afla reduceri ale potențialului lor productiv, exporturi și venituri guvernamentale scăzute, ceea ce va face ca economiile lor să devină mai fragile; solicită insistent să fie puse în aplicare măsuri de sprijin în favoarea unor practici agricole durabile și productive existente pe plan local, pentru a spori siguranța alimentară și pentru a evita eroziunea și epuizarea inutilă a solurilor; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că printre consecințele schimbărilor climatice asupra țărilor în curs de dezvoltare se vor afla reduceri ale potențialului lor productiv, exporturi și venituri guvernamentale scăzute, ceea ce va face ca economiile lor să devină mai fragile; solicită insistent să fie puse în aplicare măsuri de sprijin în favoarea unor practici agricole durabile și productive existente pe plan local, pentru a spori siguranța alimentară și pentru a evita eroziunea și epuizarea inutilă a solurilor;

| 4. | solicită UE și țărilor ACP să investească în surse alternative de energie curată și în tehnologii de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a se bucura pe deplin de efectele benefice pe care utilizarea acestora le poate avea asupra pieței ocupării forței de muncă, securității energetice și biodiversității și, în consecință, asupra siguranței alimentare; subliniază mai ales necesitatea utilizării extinse a energiilor regenerabile, în special energia solară, și a unor metode agricole mai eficiente care să conserve resursele de apă; de asemenea, solicită Comisiei să sprijine soluțiile inovatoare, cum ar fi centuri ecologice în jurul orașelor, pentru a satisface necesarul minim de alimente al populațiilor urbane din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

4.

solicită UE și țărilor ACP să investească în surse alternative de energie curată și în tehnologii de îmbunătățire a eficienței energetice pentru a se bucura pe deplin de efectele benefice pe care utilizarea acestora le poate avea asupra pieței ocupării forței de muncă, securității energetice și biodiversității și, în consecință, asupra siguranței alimentare; subliniază mai ales necesitatea utilizării extinse a energiilor regenerabile, în special energia solară, și a unor metode agricole mai eficiente care să conserve resursele de apă; de asemenea, solicită Comisiei să sprijine soluțiile inovatoare, cum ar fi centuri ecologice în jurul orașelor, pentru a satisface necesarul minim de alimente al populațiilor urbane din țările în curs de dezvoltare;

| 5. | solicită UE și țărilor ACP să pună în aplicare un program public, comun și vast de cercetare cu finanțare la scară largă din partea UE, cu participarea unor firme inovatoare și centre de cercetare specializate, pentru a dezvolta tehnologii noi și puternice de exploatare a surselor de energie regenerabilă, facilitând punerea gratuită la dispoziția antreprenorilor și companiilor deținute de stat din UE și țările ACP a brevetelor și procedurilor de obținere a acestora; |
| --- | --- |

5.

solicită UE și țărilor ACP să pună în aplicare un program public, comun și vast de cercetare cu finanțare la scară largă din partea UE, cu participarea unor firme inovatoare și centre de cercetare specializate, pentru a dezvolta tehnologii noi și puternice de exploatare a surselor de energie regenerabilă, facilitând punerea gratuită la dispoziția antreprenorilor și companiilor deținute de stat din UE și țările ACP a brevetelor și procedurilor de obținere a acestora;

| 6. | solicită UE, în cadrul cooperării pentru dezvoltare, și țărilor ACP să dezvolte Parteneriate tehnologice pentru a facilita utilizarea tehnologiilor curate în țările ACP și să sprijine, eventual prin crearea unei inițiative ACP-UE în domeniul energiei, cercetarea și dezvoltarea unor tehnologii similare în țările ACP; într-un context mai larg, subliniază necesitatea de a clarifica și consolida drepturile de proprietate în țările ACP, pentru a crea un potențial de dezvoltare suplimentar bazat pe proprietate și utilizarea acesteia în scop de producție și ca garanție; |
| --- | --- |

6.

solicită UE, în cadrul cooperării pentru dezvoltare, și țărilor ACP să dezvolte Parteneriate tehnologice pentru a facilita utilizarea tehnologiilor curate în țările ACP și să sprijine, eventual prin crearea unei inițiative ACP-UE în domeniul energiei, cercetarea și dezvoltarea unor tehnologii similare în țările ACP; într-un context mai larg, subliniază necesitatea de a clarifica și consolida drepturile de proprietate în țările ACP, pentru a crea un potențial de dezvoltare suplimentar bazat pe proprietate și utilizarea acesteia în scop de producție și ca garanție;

| 7. | subliniază necesitatea ca actorii economici privați din țările UE să se comporte în mod responsabil din punct de vedere social atunci când sunt prezente în țările ACP, în special în ceea ce privește respectul față de drepturile de ocupare a forței de muncă și de remunerare a cetățenilor, precum și față de resursele naturale, mediu, habitate, peisajele naturale, fauna și flora țărilor în care funcționează și de care depind populațiile locale; subliniază în special nevoia de a îmbunătăți responsabilitatea socială a întreprinderilor în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea ca actorii economici privați din țările UE să se comporte în mod responsabil din punct de vedere social atunci când sunt prezente în țările ACP, în special în ceea ce privește respectul față de drepturile de ocupare a forței de muncă și de remunerare a cetățenilor, precum și față de resursele naturale, mediu, habitate, peisajele naturale, fauna și flora țărilor în care funcționează și de care depind populațiile locale; subliniază în special nevoia de a îmbunătăți responsabilitatea socială a întreprinderilor în ceea ce privește exploatarea resurselor naturale;

| 8. | solicită ca fondurile pentru activitățile legate de climă să constituie capital care să se adauge angajamentelor de durată ale donatorilor referitoare la niveluri de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) și să fie ținută o evidență clară a fondurilor alocate prin aceste două canale diferite; |
| --- | --- |

8.

solicită ca fondurile pentru activitățile legate de climă să constituie capital care să se adauge angajamentelor de durată ale donatorilor referitoare la niveluri de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) și să fie ținută o evidență clară a fondurilor alocate prin aceste două canale diferite;

| 9. | salută inițiativa președintelui Boliviei, Evo Morales Ayma, de a organiza o Conferință Mondială privind Schimbările Climatice și Drepturile Mamei Pământ (World People's Conference on Climate Change and the Rights of Mother Earth) în Cochabamba (Bolivia), în perioada 19 - 21 aprilie 2010, ca parte a eforturilor internaționale pe drumul de la Copenhaga spre Cancún; |
| --- | --- |

9.

salută inițiativa președintelui Boliviei, Evo Morales Ayma, de a organiza o Conferință Mondială privind Schimbările Climatice și Drepturile Mamei Pământ (World People's Conference on Climate Change and the Rights of Mother Earth) în Cochabamba (Bolivia), în perioada 19 - 21 aprilie 2010, ca parte a eforturilor internaționale pe drumul de la Copenhaga spre Cancún;

| 10. | reamintește că angajamentele internaționale în ceea ce privește ODM-urile vor putea fi realizate doar dacă țările industrializate își respectă angajamentele de a contribui cu 0,7 % din PIB-ul lor la AOD; |
| --- | --- |

10.

reamintește că angajamentele internaționale în ceea ce privește ODM-urile vor putea fi realizate doar dacă țările industrializate își respectă angajamentele de a contribui cu 0,7 % din PIB-ul lor la AOD;

| 11. | solicită UE și statelor sale membre să ajute în mod corespunzător țările insulare mici ACP pentru a aborda problemele provocate de schimbările climatice în sectoarele lor agricole și maritime/de pescuit, inclusiv securitatea alimentară, prin promovarea dezvoltării unor economii ecologice prin transfer de tehnologie și furnizarea unor resurse suplimentare de finanțare a strategiilor lor de adaptare și atenuare; |
| --- | --- |

11.

solicită UE și statelor sale membre să ajute în mod corespunzător țările insulare mici ACP pentru a aborda problemele provocate de schimbările climatice în sectoarele lor agricole și maritime/de pescuit, inclusiv securitatea alimentară, prin promovarea dezvoltării unor economii ecologice prin transfer de tehnologie și furnizarea unor resurse suplimentare de finanțare a strategiilor lor de adaptare și atenuare;

| 12. | afirmă că, pe termen lung, sumele necesare pentru combaterea impactului schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare nu pot fi mobilizate de state doar pe baza fondurilor publice, ci trebuie să contribuie și sectorul privat; salută, prin urmare, inițiativele statelor membre ale UE privind crearea unor cotizații voluntare pentru emisiile din transportul aerian și maritim și solicită ca o impozitare aferentă a transportului internațional de mărfuri să se aplice în raport cu volumul proporțional al poluării și intensitatea fiecărui mod de transport; |
| --- | --- |

12.

afirmă că, pe termen lung, sumele necesare pentru combaterea impactului schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare nu pot fi mobilizate de state doar pe baza fondurilor publice, ci trebuie să contribuie și sectorul privat; salută, prin urmare, inițiativele statelor membre ale UE privind crearea unor cotizații voluntare pentru emisiile din transportul aerian și maritim și solicită ca o impozitare aferentă a transportului internațional de mărfuri să se aplice în raport cu volumul proporțional al poluării și intensitatea fiecărui mod de transport;

| 13. | solicită punerea în aplicare a principiului „entitatea responsabilă plătește” ca extensie logică a principiului „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

13.

solicită punerea în aplicare a principiului „entitatea responsabilă plătește” ca extensie logică a principiului „poluatorul plătește”;

| 14. | solicită ca UE și acele state membre care dețin poziții individuale în cadrul G20 să se angajeze în negocieri cu partenerii din cadrul G20 și OCDE, și, într-un mod mai general, în cadrul instituțiilor globale financiare care urmăresc obținerea unui acord privind necesitatea unei taxe globale, al cărei produs va fi utilizat pentru a finanța bunuri publice globale, inclusiv pentru a combate cele mai grave efecte ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

14.

solicită ca UE și acele state membre care dețin poziții individuale în cadrul G20 să se angajeze în negocieri cu partenerii din cadrul G20 și OCDE, și, într-un mod mai general, în cadrul instituțiilor globale financiare care urmăresc obținerea unui acord privind necesitatea unei taxe globale, al cărei produs va fi utilizat pentru a finanța bunuri publice globale, inclusiv pentru a combate cele mai grave efecte ale schimbărilor climatice;

| 15. | ia cu îngrijorare act de faptul că, în afară de Africa de Sud, niciun stat sau grup de state ACP nu este prezent la masa G20; declară că nu se poate concepe un model nou de guvernare globală durabilă fără o participare sporită din partea celor mai sărace țări din Africa, Caraibe și Pacific; |
| --- | --- |

15.

ia cu îngrijorare act de faptul că, în afară de Africa de Sud, niciun stat sau grup de state ACP nu este prezent la masa G20; declară că nu se poate concepe un model nou de guvernare globală durabilă fără o participare sporită din partea celor mai sărace țări din Africa, Caraibe și Pacific;

| 16. | solicită țărilor ACP și UE să pună în aplicare cele mai bune practici în momentul elaborării legislației interne care să vizeze dezvoltarea durabilă, reducerea emisiilor de dioxid de carbon, dezvoltarea unor tehnologii mai curate în domeniul energiei și promovarea unei mai bune întrebuințări a energiei regenerabile; |
| --- | --- |

16.

solicită țărilor ACP și UE să pună în aplicare cele mai bune practici în momentul elaborării legislației interne care să vizeze dezvoltarea durabilă, reducerea emisiilor de dioxid de carbon, dezvoltarea unor tehnologii mai curate în domeniul energiei și promovarea unei mai bune întrebuințări a energiei regenerabile;

| 17. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

17.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului UE și Uniunii Africane.

REZOLUȚIE (5)

referitoare la impactul social al crizei globale

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE

reunită în Tenerife (Spania) în perioada 29 martie - 1 aprilie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere obiectivele Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) și toate amendamentele la acesta,

având în vedere Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), asumate de Organizația Națiunilor Unite, în special angajamentul de a crea un parteneriat global de dezvoltare, precum și concluziile și recomandările Reuniunii la nivel Înalt a ONU, care a avut loc la 25 septembrie 2008 la New York,

având în vedere Consensul de la Monterrey, care a fost adoptat cu ocazia Conferinței internaționale a Națiunilor Unite privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată între 21 și 22 martie 2002, și Declarația de la Doha privind finanțarea pentru dezvoltare, adoptată la 2 decembrie 2008 în cadrul Conferinței internaționale de monitorizare a finanțării pentru dezvoltare, în vederea revizuirii procesului de punere în aplicare a Consensului de la Monterrey,

având în vedere Declarația de la Paris din 2 martie 2005 privind eficiența ajutoarelor și Agenda pentru acțiune de la Accra, adoptată în cadrul Forumului la nivel înalt privind eficacitatea ajutoarelor, desfășurat în perioada 2- 4 septembrie 2008,

având în vedere Comunicarea Comisiei Europene din 8 aprilie 2009 intitulată „Ajutarea țărilor în curs de dezvoltare pentru a face față crizei” (6),

având în vedere declarațiile G20 în urma reuniunii acestuia cu privire la criza financiară, care a avut loc la Washington la 15 noiembrie 2008 și summiturile de la Londra din 2 aprilie 2009, și de la Pittsburgh din 24- 25 septembrie 2009,

având în vedere rezoluțiile adoptate la 10 iulie 2009 în cadrul summitului G8 de la L'Aquila (Italia),

având în vedere concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2009,

având în vedere apelul Președintelui Băncii Mondiale, Robert B. Zoellick, către țările dezvoltate de a angaja 0,7 % din pachetele de stimulente pentru Fondul de vulnerabilitate, destinat țărilor în curs de dezvoltare,

având în vedere raportul întocmit de Organizația Mondială a Sănătății în 2008 intitulat „Asistență medicală primară: mai importantă decât oricând”,

având în vedere raportul FMI din martie 2009 intitulat „Implicațiile crizei financiare globale pentru țările cu venit redus”,

având în vedere Declarația Summitului mondial privind siguranța alimentară, desfășurat la Londra în perioada 16-18 noiembrie 2009,

având în vedere Rezoluția intitulată „Efectele crizei economice și financiare mondiale asupra economiilor din Africa: strategii și măsuri pentru a le aborda”, adoptată de Uniunea parlamentară africană în cadrul celei de-a 32-a Conferințe desfășurate la Ouagadougou în perioada 19-20 noiembrie 2009,

având în vedere Rezoluția referitoare impactul crizei financiare asupra statelor ACP, adoptată la Luanda la 3 decembrie 2009 (7),

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.640/10/fin.),

| A. | întrucât actuala criză este de o natură excepțională și reprezintă o îmbinare a unor crize sociale, de mediu, energetice, economice, financiare și alimentare; întrucât modelul de dezvoltare trebuie să fie ajustat pentru a se garanta faptul că acesta este eficient și transparent; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala criză este de o natură excepțională și reprezintă o îmbinare a unor crize sociale, de mediu, energetice, economice, financiare și alimentare; întrucât modelul de dezvoltare trebuie să fie ajustat pentru a se garanta faptul că acesta este eficient și transparent;

| B. | întrucât Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) estimează că numărul de persoane din lume care suferă de foamete a atins un miliard și totalul a crescut cu 100 de milioane din cauza crizei globale; întrucât numărul de oameni care trăiesc în sărăcie s-ar putea ridica la 90 de milioane până în decembrie 2010; |
| --- | --- |

B.

întrucât Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) estimează că numărul de persoane din lume care suferă de foamete a atins un miliard și totalul a crescut cu 100 de milioane din cauza crizei globale; întrucât numărul de oameni care trăiesc în sărăcie s-ar putea ridica la 90 de milioane până în decembrie 2010;

| C. | întrucât majoritatea țărilor ACP sunt dependente de exportul de mărfuri și de resurse naturale, și criza a dus la o scădere a câștigurilor obținute din export pentru multe țări în curs de dezvoltare, la o scădere a transferului de fonduri către aceste țări, și la o scădere a investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

C.

întrucât majoritatea țărilor ACP sunt dependente de exportul de mărfuri și de resurse naturale, și criza a dus la o scădere a câștigurilor obținute din export pentru multe țări în curs de dezvoltare, la o scădere a transferului de fonduri către aceste țări, și la o scădere a investițiilor străine directe;

| D. | întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă, de asemenea, cu o reducere a transferurilor bănești de la migranți către țările lor de origine și o scădere a Asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), estimată de Națiunile Unite la o reducere de 20 de milioane USD pe an față de promisiunea exprimată în cadrul reuniunii G8 de la Gleneagles din 2005 privind ajutorul pentru Africa; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă, de asemenea, cu o reducere a transferurilor bănești de la migranți către țările lor de origine și o scădere a Asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), estimată de Națiunile Unite la o reducere de 20 de milioane USD pe an față de promisiunea exprimată în cadrul reuniunii G8 de la Gleneagles din 2005 privind ajutorul pentru Africa;

| E. | întrucât impactul diferitelor crize asupra țărilor ACP va periclita realizarea ODM-urilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât impactul diferitelor crize asupra țărilor ACP va periclita realizarea ODM-urilor;

| F. | întrucât virusul HIV/SIDA nu este doar o problemă de sănătate, din moment ce răspândirea bolii a creat o pandemie cu consecințe sociale, economice și demografice în toate țările; |
| --- | --- |

F.

întrucât virusul HIV/SIDA nu este doar o problemă de sănătate, din moment ce răspândirea bolii a creat o pandemie cu consecințe sociale, economice și demografice în toate țările;

| G. | întrucât criza economică și financiară poate crește pierderile de forță de muncă calificată din țările ACP, exacerbând efectele pe termen lung ale crizei; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza economică și financiară poate crește pierderile de forță de muncă calificată din țările ACP, exacerbând efectele pe termen lung ale crizei;

| H. | întrucât țările ACP nu pot fi învinuite pentru criza financiară și economică, ci sunt printre cele care sunt cele mai grav afectate de efectele sale, ceea ce este adevărat și în ceea ce privește schimbările climatice; întrucât criza financiară și economică a fost cauzată, printre altele, de dereglementarea piețelor financiare și economice; |
| --- | --- |

H.

întrucât țările ACP nu pot fi învinuite pentru criza financiară și economică, ci sunt printre cele care sunt cele mai grav afectate de efectele sale, ceea ce este adevărat și în ceea ce privește schimbările climatice; întrucât criza financiară și economică a fost cauzată, printre altele, de dereglementarea piețelor financiare și economice;

| I. | întrucât condițiile de ocupare a forței de muncă se înrăutățesc în urma crizei: șomajul a crescut până la 59 de milioane la nivel mondial și peste 200 de milioane de lucrători sunt expuși unei sărăcii extreme drept urmare a crizei financiare și economice, atât în țările ACP, cât și în cele din UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât condițiile de ocupare a forței de muncă se înrăutățesc în urma crizei: șomajul a crescut până la 59 de milioane la nivel mondial și peste 200 de milioane de lucrători sunt expuși unei sărăcii extreme drept urmare a crizei financiare și economice, atât în țările ACP, cât și în cele din UE;

| J. | întrucât grupurile vulnerabile din societate, în primul rând tinerii, vor trebui să suporte cele mai grave efecte pe termen mediu și lung ale crizei; întrucât proporția deja excesivă a șomajului care este atribuită tinerilor va continua să crească; |
| --- | --- |

J.

întrucât grupurile vulnerabile din societate, în primul rând tinerii, vor trebui să suporte cele mai grave efecte pe termen mediu și lung ale crizei; întrucât proporția deja excesivă a șomajului care este atribuită tinerilor va continua să crească;

| K. | întrucât nu ar trebui trecute cu vedere efectele crizei economice globale asupra țărilor în curs de dezvoltare cu „venit mediu” și asupra programelor lor de dezvoltare socială; |
| --- | --- |

K.

întrucât nu ar trebui trecute cu vedere efectele crizei economice globale asupra țărilor în curs de dezvoltare cu „venit mediu” și asupra programelor lor de dezvoltare socială;

Repercusiunile multilaterale ale crizei

| 1. | reamintește că i se solicită UE să joace un rol decisiv în atenuarea efectelor crizei asupra țărilor ACP, dată fiind poziția acesteia drept partener comercial principal al țărilor ACP, principalul furnizor de investiții private, și cel mai mare donator din lume de AOD; |
| --- | --- |

1.

reamintește că i se solicită UE să joace un rol decisiv în atenuarea efectelor crizei asupra țărilor ACP, dată fiind poziția acesteia drept partener comercial principal al țărilor ACP, principalul furnizor de investiții private, și cel mai mare donator din lume de AOD;

| 2. | solicită țărilor donatoare să utilizeze această criză fără precedent drept catalizator pentru a explora ulterior posibilitățile existente în termeni de surse suplimentare și inovatoare de finanțare pentru dezvoltare, cum ar fi o taxă asupra tranzacțiilor financiare internaționale, precum și pentru a identifica alte posibilități noi în vederea acordării statelor în curs de dezvoltare a posibilității de a-și diversifica sursele de venit și de a pune în aplicare programe de cheltuieli eficiente, concrete și operaționale; |
| --- | --- |

2.

solicită țărilor donatoare să utilizeze această criză fără precedent drept catalizator pentru a explora ulterior posibilitățile existente în termeni de surse suplimentare și inovatoare de finanțare pentru dezvoltare, cum ar fi o taxă asupra tranzacțiilor financiare internaționale, precum și pentru a identifica alte posibilități noi în vederea acordării statelor în curs de dezvoltare a posibilității de a-și diversifica sursele de venit și de a pune în aplicare programe de cheltuieli eficiente, concrete și operaționale;

| 3. | își exprimă temerea că criza va împiedica realizarea ODM-urilor și că criza financiară va deveni o criză de dezvoltare, și, prin urmare, solicită respectarea și îndeplinirea angajamentelor luate de statele membre ale UE de a crește AOD până la 0,56 % din VNB până în 2020 și până la 0,7 % până în 2015; solicită statelor membre să onoreze aceste angajamente consacrându-le în legislația națională obligatorie; solicită o acțiune coordonată și o consolidare a programelor de dezvoltare pentru a proteja alocațiile existente de AOD pentru sectoarele de sănătate, educație și protecție socială; |
| --- | --- |

3.

își exprimă temerea că criza va împiedica realizarea ODM-urilor și că criza financiară va deveni o criză de dezvoltare, și, prin urmare, solicită respectarea și îndeplinirea angajamentelor luate de statele membre ale UE de a crește AOD până la 0,56 % din VNB până în 2020 și până la 0,7 % până în 2015; solicită statelor membre să onoreze aceste angajamente consacrându-le în legislația națională obligatorie; solicită o acțiune coordonată și o consolidare a programelor de dezvoltare pentru a proteja alocațiile existente de AOD pentru sectoarele de sănătate, educație și protecție socială;

| 4. | solicită UE și țărilor ACP să utilizeze finanțarea europeană în cel mai eficient mod posibil în vederea realizării ODM-urilor printr-o selecție mai rapidă a sectoarelor de interes din Documentele de strategie națională și Programele indicative naționale; |
| --- | --- |

4.

solicită UE și țărilor ACP să utilizeze finanțarea europeană în cel mai eficient mod posibil în vederea realizării ODM-urilor printr-o selecție mai rapidă a sectoarelor de interes din Documentele de strategie națională și Programele indicative naționale;

| 5. | reiterează importanța principiilor eficienței ajutorului stabilite în Declarația de la Paris și Agenda pentru acțiune de la Accra, și principiile coordonării donatorilor stabilite în Codul de conduită al UE în materie de diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare (8); solicită Consiliului de miniștri ACP-UE care se reunește în iunie 2010 să își reînnoiască angajamentul în acea privință; |
| --- | --- |

5.

reiterează importanța principiilor eficienței ajutorului stabilite în Declarația de la Paris și Agenda pentru acțiune de la Accra, și principiile coordonării donatorilor stabilite în Codul de conduită al UE în materie de diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare (8); solicită Consiliului de miniștri ACP-UE care se reunește în iunie 2010 să își reînnoiască angajamentul în acea privință;

| 6. | solicită guvernelor UE și ACP să lupte în comun pentru a eradica evaziunea fiscală, fluxurile ilicite de capital și spălarea de bani; subliniază nevoia de a susține construirea capacității în țările ACP, inclusiv sistemul fiscal și judiciar național, pentru a asigura o mai bună redistribuire a capitalului; |
| --- | --- |

6.

solicită guvernelor UE și ACP să lupte în comun pentru a eradica evaziunea fiscală, fluxurile ilicite de capital și spălarea de bani; subliniază nevoia de a susține construirea capacității în țările ACP, inclusiv sistemul fiscal și judiciar național, pentru a asigura o mai bună redistribuire a capitalului;

| 7. | susține punerea în aplicare a practicilor internaționale în ceea ce privește impozitele, în special respectarea principiilor transparenței și schimbului de informații între țările ACP care s-au angajat să le respecte; |
| --- | --- |

7.

susține punerea în aplicare a practicilor internaționale în ceea ce privește impozitele, în special respectarea principiilor transparenței și schimbului de informații între țările ACP care s-au angajat să le respecte;

| 8. | insistă asupra nevoii de a reduce costurile tranzacțiilor de transferuri bănești, mai ales într-un moment în care migranții suferă foarte mult din cauza crizei și nu pot transfera la fel de mulți bani către țara lor de origine; |
| --- | --- |

8.

insistă asupra nevoii de a reduce costurile tranzacțiilor de transferuri bănești, mai ales într-un moment în care migranții suferă foarte mult din cauza crizei și nu pot transfera la fel de mulți bani către țara lor de origine;

| 9. | subliniază că, în depășirea efectelor crizei, cooperarea regională are un rol cheie de jucat; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în depășirea efectelor crizei, cooperarea regională are un rol cheie de jucat;

Îmbunătățirea sectoarelor sociale

| 10. | subliniază rolul sistemelor de protecție socială în atenuarea sărăciei și solicită crearea și dezvoltarea unor mecanisme de protecție socială; |
| --- | --- |

10.

subliniază rolul sistemelor de protecție socială în atenuarea sărăciei și solicită crearea și dezvoltarea unor mecanisme de protecție socială;

| 11. | solicită, pe termen scurt, guvernelor beneficiare și donatorilor să se concentreze asupra rețelelor de siguranță pentru a-i îndepărta pe oameni de sărăcie; susține înființarea Sistemului de alertă pentru sărăcie la nivel global, un fond internațional de răspuns rapid care ar oferi o rețea de siguranță pentru cele mai vulnerabile persoane din lume; |
| --- | --- |

11.

solicită, pe termen scurt, guvernelor beneficiare și donatorilor să se concentreze asupra rețelelor de siguranță pentru a-i îndepărta pe oameni de sărăcie; susține înființarea Sistemului de alertă pentru sărăcie la nivel global, un fond internațional de răspuns rapid care ar oferi o rețea de siguranță pentru cele mai vulnerabile persoane din lume;

| 12. | salută mecanismul FLEX pentru vulnerabilitate al Comisiei Europene, care este menit să ofere sprijin pentru a salvgarda cheltuielile sociale; solicită Comisiei și guvernelor ACP să folosească șansa revizuirii intermediare a Documentelor de strategie națională și regională pentru a examina posibilitățile de consolidare a sectoarelor sociale și de creștere a resurselor pentru cea de-a doua „tranșă” a V-FLEX în vederea finanțării totale a vidului de finanțate reziduală a țărilor ACP eligibile în 2010; |
| --- | --- |

12.

salută mecanismul FLEX pentru vulnerabilitate al Comisiei Europene, care este menit să ofere sprijin pentru a salvgarda cheltuielile sociale; solicită Comisiei și guvernelor ACP să folosească șansa revizuirii intermediare a Documentelor de strategie națională și regională pentru a examina posibilitățile de consolidare a sectoarelor sociale și de creștere a resurselor pentru cea de-a doua „tranșă” a V-FLEX în vederea finanțării totale a vidului de finanțate reziduală a țărilor ACP eligibile în 2010;

| 13. | solicită guvernelor și donatorilor să acorde prioritate nevoilor sociale elementare și să consolideze suportul acordat copiilor vulnerabili și femeilor afectate grav de criză, tinerilor care prezintă un risc special, lucrătorilor cu salarii mici, cu un nivel scăzut de calificare și migranți, lucrătorilor din mediul rural și persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

13.

solicită guvernelor și donatorilor să acorde prioritate nevoilor sociale elementare și să consolideze suportul acordat copiilor vulnerabili și femeilor afectate grav de criză, tinerilor care prezintă un risc special, lucrătorilor cu salarii mici, cu un nivel scăzut de calificare și migranți, lucrătorilor din mediul rural și persoanelor cu dizabilități;

| 14. | reamintește că ar trebui depuse eforturi pentru a reduce mortalitatea infantilă și maternă în Africa Subsahariană, unde aceste ODM-uri s-ar putea să nu poată fi atinse; reamintește că educația și sănătatea ar trebui să se afle în centrul politicilor de dezvoltare și subliniază că situația curentă nu ar trebui să justifice nicio reducere a cheltuielilor naționale și a ajutorului internațional acordat acestor sectoare; |
| --- | --- |

14.

reamintește că ar trebui depuse eforturi pentru a reduce mortalitatea infantilă și maternă în Africa Subsahariană, unde aceste ODM-uri s-ar putea să nu poată fi atinse; reamintește că educația și sănătatea ar trebui să se afle în centrul politicilor de dezvoltare și subliniază că situația curentă nu ar trebui să justifice nicio reducere a cheltuielilor naționale și a ajutorului internațional acordat acestor sectoare;

| 15. | consideră că programele de sănătate, inclusiv sănătatea sexuală și a reproducerii, promovarea egalității de tratament între sexe, implicarea femeilor, și drepturile copilului ar trebui să fie proeminente în politica de dezvoltare a ACP-UE, în special în zonele în care violența bazată pe gen este extinsă și copiii și femeile sunt supuși riscului de a contracta virusul HIV/SIDA sau li se interzice accesul la informații, prevenire și/ sau tratament; |
| --- | --- |

15.

consideră că programele de sănătate, inclusiv sănătatea sexuală și a reproducerii, promovarea egalității de tratament între sexe, implicarea femeilor, și drepturile copilului ar trebui să fie proeminente în politica de dezvoltare a ACP-UE, în special în zonele în care violența bazată pe gen este extinsă și copiii și femeile sunt supuși riscului de a contracta virusul HIV/SIDA sau li se interzice accesul la informații, prevenire și/ sau tratament;

| 16. | solicită guvernelor din ACP și UE să ia măsuri orientate în mod specific spre integrarea tinerilor și a femeilor în societate și spre creșterea participării lor depline în economie; |
| --- | --- |

16.

solicită guvernelor din ACP și UE să ia măsuri orientate în mod specific spre integrarea tinerilor și a femeilor în societate și spre creșterea participării lor depline în economie;

| 17. | subliniază faptul că crearea de locuri de muncă ar trebui să fie facilitată prin îmbunătățirea educației superioare universitare, inclusiv formarea profesională și învățarea continuă; solicită creșterea accesului egal la și a șanselor de dezvoltare a abilităților, la formare calitativă și educație; solicită să se ia măsuri în vederea îmbunătățirii accesului la credit (inclusiv microfinanțarea) pentru a încuraja crearea de locuri de muncă și pentru a contribui la crearea de microîntreprinderi în vederea revitalizării economiilor locale; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că crearea de locuri de muncă ar trebui să fie facilitată prin îmbunătățirea educației superioare universitare, inclusiv formarea profesională și învățarea continuă; solicită creșterea accesului egal la și a șanselor de dezvoltare a abilităților, la formare calitativă și educație; solicită să se ia măsuri în vederea îmbunătățirii accesului la credit (inclusiv microfinanțarea) pentru a încuraja crearea de locuri de muncă și pentru a contribui la crearea de microîntreprinderi în vederea revitalizării economiilor locale;

| 18. | subliniază nevoia de a proteja drepturile lucrătorilor și solicită să fie luate mai multe măsuri pentru a lupta împotriva exploatării prin muncă a copiilor și a șomajului în rândul tinerilor; solicită părților implicate să dezvolte strategii pentru a răspunde crizei la niveluri naționale și sectoriale prin dialog social; |
| --- | --- |

18.

subliniază nevoia de a proteja drepturile lucrătorilor și solicită să fie luate mai multe măsuri pentru a lupta împotriva exploatării prin muncă a copiilor și a șomajului în rândul tinerilor; solicită părților implicate să dezvolte strategii pentru a răspunde crizei la niveluri naționale și sectoriale prin dialog social;

| 19. | subliniază faptul că în centrul creării de locuri de muncă trebuie să se afle munca decentă pentru a depăși chestiunea „lucrătorilor săraci”; prin urmare, accentuează faptul că o strategie regională de dezvoltare care să se concentreze asupra ocupării forței de muncă și a chestiunilor legate de munca decentă ar trebui inclusă în revizuirea intermediară a Documentelor de strategie națională ale țărilor ACP; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că în centrul creării de locuri de muncă trebuie să se afle munca decentă pentru a depăși chestiunea „lucrătorilor săraci”; prin urmare, accentuează faptul că o strategie regională de dezvoltare care să se concentreze asupra ocupării forței de muncă și a chestiunilor legate de munca decentă ar trebui inclusă în revizuirea intermediară a Documentelor de strategie națională ale țărilor ACP;

| 20. | solicită țărilor donatoare să sprijine țările ACP în diversificarea economiilor lor, astfel încât acestea să devină mai puțin dependente de un singur produs; reamintește nevoia de a investi în infrastructură și în proiecte de conectare regională și insistă că un parteneriat pe picior de egalitate ar trebui să ghideze politicile comerciale, în vederea plasării economiei pe un loc stabil la nivel regional și local; |
| --- | --- |

20.

solicită țărilor donatoare să sprijine țările ACP în diversificarea economiilor lor, astfel încât acestea să devină mai puțin dependente de un singur produs; reamintește nevoia de a investi în infrastructură și în proiecte de conectare regională și insistă că un parteneriat pe picior de egalitate ar trebui să ghideze politicile comerciale, în vederea plasării economiei pe un loc stabil la nivel regional și local;

| 21. | subliniază nevoia de a evalua investițiile în țările în curs de dezvoltare în termeni de durabilitate și de a menține condiții sănătoase de mediu și de trai pe termen lung; |
| --- | --- |

21.

subliniază nevoia de a evalua investițiile în țările în curs de dezvoltare în termeni de durabilitate și de a menține condiții sănătoase de mediu și de trai pe termen lung;

| 22. | reafirmă faptul că exodul este o realitate alarmantă care amenință calea spre dezvoltare și perspectivele țărilor cel mai puțin dezvoltate, afectând în mod negativ sectoarele fundamentale ale îngrijirii medicale și sanitar, educației, și construirii sectorului public; prin urmare, încurajează migrația circulară; |
| --- | --- |

22.

reafirmă faptul că exodul este o realitate alarmantă care amenință calea spre dezvoltare și perspectivele țărilor cel mai puțin dezvoltate, afectând în mod negativ sectoarele fundamentale ale îngrijirii medicale și sanitar, educației, și construirii sectorului public; prin urmare, încurajează migrația circulară;

Siguranța alimentară

| 23. | reiterează faptul că recenta criză din domeniul alimentar a dovedit că agricultura a fost neglijată de prea mult timp și că malnutriția trebuie să fie urgent abordată prin măsuri pe termen lung; solicită țărilor, donatorilor și instituțiilor internaționale implicate să încurajeze investițiile în siguranța alimentară și agricultură, în special în agricultura la scară mică; este de părere că Comisia Europeană ar trebui să folosească șansa oferită de revizuirea intermediară a Documentelor de strategie națională din cadrul Instrumentului de finanțare pentru dezvoltarea cooperării și Fondului european de dezvoltare pentru a discuta cu țările beneficiare nevoia de a acorda agriculturii și pescuitului un loc prioritar pe ordinea de zi; |
| --- | --- |

23.

reiterează faptul că recenta criză din domeniul alimentar a dovedit că agricultura a fost neglijată de prea mult timp și că malnutriția trebuie să fie urgent abordată prin măsuri pe termen lung; solicită țărilor, donatorilor și instituțiilor internaționale implicate să încurajeze investițiile în siguranța alimentară și agricultură, în special în agricultura la scară mică; este de părere că Comisia Europeană ar trebui să folosească șansa oferită de revizuirea intermediară a Documentelor de strategie națională din cadrul Instrumentului de finanțare pentru dezvoltarea cooperării și Fondului european de dezvoltare pentru a discuta cu țările beneficiare nevoia de a acorda agriculturii și pescuitului un loc prioritar pe ordinea de zi;

| 24. | subliniază faptul că exporturile alimentare din UE care fac obiectul unor subvenții ar trebui să fie canalizate spre regiunile unde există o criză acută de alimente; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că exporturile alimentare din UE care fac obiectul unor subvenții ar trebui să fie canalizate spre regiunile unde există o criză acută de alimente;

| 25. | salută investițiile străine în agricultură atunci când susține dezvoltarea și contribuie la construirea capacității locale de transformare a materiei prime (în special produse agricole) în produse procesate; cu toate acestea, este îngrijorată de tendința actuală potrivit căreia anumite țări închiriază terenuri în țările în curs de dezvoltare pentru a importa produse din țările respective; insistă că astfel de contracte ar trebui să fie transparente și că o parte din producție ar trebui să rămână în țările producătoare; își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește specula cu alimente; |
| --- | --- |

25.

salută investițiile străine în agricultură atunci când susține dezvoltarea și contribuie la construirea capacității locale de transformare a materiei prime (în special produse agricole) în produse procesate; cu toate acestea, este îngrijorată de tendința actuală potrivit căreia anumite țări închiriază terenuri în țările în curs de dezvoltare pentru a importa produse din țările respective; insistă că astfel de contracte ar trebui să fie transparente și că o parte din producție ar trebui să rămână în țările producătoare; își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește specula cu alimente;

| 26. | solicită o creștere a capacității tehnice, financiare și umane în vederea promovării micilor agricultori, a piețelor locale, și a tehnicilor moderne de cultivare în țările ACP pentru a le face mai puțin vulnerabile la efectele piețelor mondiale volatile; |
| --- | --- |

26.

solicită o creștere a capacității tehnice, financiare și umane în vederea promovării micilor agricultori, a piețelor locale, și a tehnicilor moderne de cultivare în țările ACP pentru a le face mai puțin vulnerabile la efectele piețelor mondiale volatile;

| 27. | solicită țărilor din UE și ACP să trateze dezvoltarea sectorului agricol, al pescuitului și al siguranței alimentare ca prioritate și să le transforme într-un sector central în momentul elaborării Documentelor de strategie națională și a Programelor indicative naționale; accentuează faptul că producția și distribuția ar trebui abordate pentru a preveni foametea în țările ACP; de asemenea, sugerează să fie dezvoltată agricultura urbană; |
| --- | --- |

27.

solicită țărilor din UE și ACP să trateze dezvoltarea sectorului agricol, al pescuitului și al siguranței alimentare ca prioritate și să le transforme într-un sector central în momentul elaborării Documentelor de strategie națională și a Programelor indicative naționale; accentuează faptul că producția și distribuția ar trebui abordate pentru a preveni foametea în țările ACP; de asemenea, sugerează să fie dezvoltată agricultura urbană;

| 28. | solicită UE să se implice în organizațiile regionale de gestionare piscicolă pentru a obține un pescuit durabil și pentru a dezvolta capacitățile interne ale țărilor ACP de a procesa peștele; |
| --- | --- |

28.

solicită UE să se implice în organizațiile regionale de gestionare piscicolă pentru a obține un pescuit durabil și pentru a dezvolta capacitățile interne ale țărilor ACP de a procesa peștele;

Schimbările climatice

| 29. | reamintește că 100 de miliarde de USD sunt necesari anual până în 2020 pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să facă față schimbărilor climatice; solicită țărilor ACP să își stabilească prioritățile de combatere a schimbărilor climatice prin crearea unor programe de adaptare națională; insistă că fondurile nu ar trebui să provină din bugetele deja planificate pentru ajutor pentru dezvoltare: în schimb, acestea ar trebui să fie fonduri noi și suplimentare; |
| --- | --- |

29.

reamintește că 100 de miliarde de USD sunt necesari anual până în 2020 pentru a ajuta țările în curs de dezvoltare să facă față schimbărilor climatice; solicită țărilor ACP să își stabilească prioritățile de combatere a schimbărilor climatice prin crearea unor programe de adaptare națională; insistă că fondurile nu ar trebui să provină din bugetele deja planificate pentru ajutor pentru dezvoltare: în schimb, acestea ar trebui să fie fonduri noi și suplimentare;

| 30. | subliniază faptul că atenuarea schimbărilor climatice este o provocare enormă pentru țările în curs de dezvoltare, dar că ar trebui, de asemenea, să devină o oportunitate, cu suportul financiar și tehnic al donatorilor, în vederea promovării de tehnologii ecologice pentru a dezvolta țările (dezvoltare ecologică) prin transferuri tehnologice (energie solară etc.) și să creeze locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că atenuarea schimbărilor climatice este o provocare enormă pentru țările în curs de dezvoltare, dar că ar trebui, de asemenea, să devină o oportunitate, cu suportul financiar și tehnic al donatorilor, în vederea promovării de tehnologii ecologice pentru a dezvolta țările (dezvoltare ecologică) prin transferuri tehnologice (energie solară etc.) și să creeze locuri de muncă ecologice;

| 31. | regretă lipsa unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic la summitul de la Copenhaga; prin urmare, solicită o strategie comună ACP-UE pentru un angajament real în cadrul următoarei COP 16 care va avea loc în Mexic; |
| --- | --- |

31.

regretă lipsa unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic la summitul de la Copenhaga; prin urmare, solicită o strategie comună ACP-UE pentru un angajament real în cadrul următoarei COP 16 care va avea loc în Mexic;

| 32. | subliniază importanța promovării unei alianțe mondiale pentru combaterea schimbărilor climatice, care ar trebui să vizeze acordarea de sprijin sporit țărilor în curs de dezvoltare mai sărace și mai expuse schimbărilor climatice, în special celor mai puțin dezvoltate țări și statelor insulare mici în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

32.

subliniază importanța promovării unei alianțe mondiale pentru combaterea schimbărilor climatice, care ar trebui să vizeze acordarea de sprijin sporit țărilor în curs de dezvoltare mai sărace și mai expuse schimbărilor climatice, în special celor mai puțin dezvoltate țări și statelor insulare mici în curs de dezvoltare;

| 33. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, și Parlamentului Panafrican. |
| --- | --- |

33.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Președinției Consiliului Uniunii Europene, Uniunii Africane, și Parlamentului Panafrican.

REZOLUȚIE (9)

referitoare la reconstrucția post-dezastru și reabilitarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE

reunită în Tenerife (Spania) în perioada 29 martie - 1 aprilie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere summitul G7 de la Iqaluit (Canada) din 6 februarie 2010,

având în vedere rezultatele Conferinței internaționale a donatorilor „Către un nou viitor pentru Haiti”, care a avut loc la New York la 31 martie 2010,

având în vedere concluziile Conferinței ministeriale pregătitoare de la Montreal din 25 ianuarie 2010,

având în vedere dezbaterea privind cutremurul din Haiti, desfășurată în Parlamentul European la 20 ianuarie 2010, împreună cu Înalta Reprezentantă a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, Baroneasa Ashton,

având în vedere concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe de la Bruxelles din 18 ianuarie 2010,

având în vedere Misiunea de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite din Haiti (MINUSTAH),

| A. | întrucât un cutremur măsurând 7,3 grade pe scara Richter a lovit Haiti la 12 ianuarie 2010, provocând daune catastrofale în Port-au-Prince, Jacmel și alte așezări din regiune, și a fost urmat de numeroase replici puternice care au continuat să afecteze țara; |
| --- | --- |

A.

întrucât un cutremur măsurând 7,3 grade pe scara Richter a lovit Haiti la 12 ianuarie 2010, provocând daune catastrofale în Port-au-Prince, Jacmel și alte așezări din regiune, și a fost urmat de numeroase replici puternice care au continuat să afecteze țara;

| B. | întrucât se estimează că există peste 200 000 de morți, 250 000 de răniți și peste 3 milioane de persoane afectate în mod direct; întrucât Misiunea de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite din Haiti (MINUSTAH) a plătit un preț imens și deplânge 146 de morți și 70 de dispariții; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că există peste 200 000 de morți, 250 000 de răniți și peste 3 milioane de persoane afectate în mod direct; întrucât Misiunea de stabilizare a Organizației Națiunilor Unite din Haiti (MINUSTAH) a plătit un preț imens și deplânge 146 de morți și 70 de dispariții;

| C. | întrucât Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a raportat că până la un milion de oameni au nevoie de adăpost în țară, mai ales în apropierea anotimpului ploios, și că există până la 500 000 de persoane strămutate pe plan intern; |
| --- | --- |

C.

întrucât Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) a raportat că până la un milion de oameni au nevoie de adăpost în țară, mai ales în apropierea anotimpului ploios, și că există până la 500 000 de persoane strămutate pe plan intern;

| D. | întrucât, chiar și înainte de cutremurul din 12 ianuarie 2010, țara fusese devastată de uragane și furtuni tropicale în 2008, care au cauzat daune estimate la un nivel de 15 % din PIB; |
| --- | --- |

D.

întrucât, chiar și înainte de cutremurul din 12 ianuarie 2010, țara fusese devastată de uragane și furtuni tropicale în 2008, care au cauzat daune estimate la un nivel de 15 % din PIB;

| E. | întrucât aproximativ 1,8 milioane de persoane erau în stare de „nesiguranță alimentară” înainte de cutremur într-o țară unde aproape 60 % din populație locuiește în zone rurale și 70 % (12 milioane de oameni) trăiește cu mai puțin de 2 USD pe zi; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ 1,8 milioane de persoane erau în stare de „nesiguranță alimentară” înainte de cutremur într-o țară unde aproape 60 % din populație locuiește în zone rurale și 70 % (12 milioane de oameni) trăiește cu mai puțin de 2 USD pe zi;

| F. | întrucât această sărăcie extremă a exacerbat efectele destructive ale cutremurului și a scufundat țara într-una dintre cele mai serioase crize umanitare prin care a trecut vreodată; |
| --- | --- |

F.

întrucât această sărăcie extremă a exacerbat efectele destructive ale cutremurului și a scufundat țara într-una dintre cele mai serioase crize umanitare prin care a trecut vreodată;

| G. | întrucât Comisia a fost de acord să ofere 137 de milioane de euro pentru nevoile pe termen scurt și cel puțin 200 de milioane pe mediu termen și lung, statele membre oferind în plus 92 de milioane de euro; întrucât Banca Interamericană pentru dezvoltare estimează că va fi nevoie de 10,5 miliarde de euro pentru a reconstrui Haiti, la un ritm de 2 miliarde de euro anual; luând act de decizia Uniunii Națiunilor Sud-americane de a crea un fond de ajutor de 217 de milioane de euro; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a fost de acord să ofere 137 de milioane de euro pentru nevoile pe termen scurt și cel puțin 200 de milioane pe mediu termen și lung, statele membre oferind în plus 92 de milioane de euro; întrucât Banca Interamericană pentru dezvoltare estimează că va fi nevoie de 10,5 miliarde de euro pentru a reconstrui Haiti, la un ritm de 2 miliarde de euro anual; luând act de decizia Uniunii Națiunilor Sud-americane de a crea un fond de ajutor de 217 de milioane de euro;

| H. | întrucât Haiti este mutilată de datoria externă, estimată la aproximativ 1 miliard USD, care a reprezentat un obstacol în calea dezvoltarea acesteia chiar și înainte de cutremur și acest lucru poate îngreuna eforturile de redresare ale țării; |
| --- | --- |

H.

întrucât Haiti este mutilată de datoria externă, estimată la aproximativ 1 miliard USD, care a reprezentat un obstacol în calea dezvoltarea acesteia chiar și înainte de cutremur și acest lucru poate îngreuna eforturile de redresare ale țării;

| I. | luând act de decizia miniștrilor de la G7 de a anula datoria statului Haiti, dar și de faptul că datoria statului Haiti față de țările G7 reprezenta doar 214 de milioane USD din totalul de 890 de milioane USD; |
| --- | --- |

I.

luând act de decizia miniștrilor de la G7 de a anula datoria statului Haiti, dar și de faptul că datoria statului Haiti față de țările G7 reprezenta doar 214 de milioane USD din totalul de 890 de milioane USD;

| J. | întrucât dincolo de operațiunea imediată de acordare de ajutor eforturile de redresare pe termen mediu și lung în vederea reconstruirii vieților oamenilor, a infrastructurii distruse, a instituțiilor statului și a activităților economice necesită un angajament internațional pe termen lung, |
| --- | --- |

J.

întrucât dincolo de operațiunea imediată de acordare de ajutor eforturile de redresare pe termen mediu și lung în vederea reconstruirii vieților oamenilor, a infrastructurii distruse, a instituțiilor statului și a activităților economice necesită un angajament internațional pe termen lung,

| 1. | își exprimă sincerele condoleanțe și simpatia și solidaritatea față de populația din Haiti și din alte națiuni afectate, și față de personalul organizațiilor internaționale, inclusiv ONU și Comisia Europeană, pentru pierderea masivă de vieți și devastarea cauzate de cutremurul excepțional de puternic; aduce omagiu curajului și solidarității exemplare arătate de oamenii din Haiti, care, imediat după dezastru și înainte ca acesta să ajungă în mass-media, aflându-se ei înșiși într-o mizerie totală, au salvat mii de vieți și au ajutat mii de răniți și orfani; |
| --- | --- |

1.

își exprimă sincerele condoleanțe și simpatia și solidaritatea față de populația din Haiti și din alte națiuni afectate, și față de personalul organizațiilor internaționale, inclusiv ONU și Comisia Europeană, pentru pierderea masivă de vieți și devastarea cauzate de cutremurul excepțional de puternic; aduce omagiu curajului și solidarității exemplare arătate de oamenii din Haiti, care, imediat după dezastru și înainte ca acesta să ajungă în mass-media, aflându-se ei înșiși într-o mizerie totală, au salvat mii de vieți și au ajutat mii de răniți și orfani;

| 2. | salută eforturile realizate de autoritățile haitiene și societatea civilă, precum și de ONU, ONG-uri și alți donatori bilaterali, de a aduce ajutoare oamenilor din Haiti și aduce omagiu activității organizațiilor umanitare și indivizilor din Uniunea Europeană și țările ACP și din toată lumea; |
| --- | --- |

2.

salută eforturile realizate de autoritățile haitiene și societatea civilă, precum și de ONU, ONG-uri și alți donatori bilaterali, de a aduce ajutoare oamenilor din Haiti și aduce omagiu activității organizațiilor umanitare și indivizilor din Uniunea Europeană și țările ACP și din toată lumea;

| 3. | salută din toată inima solidaritatea arătată de statele Organizației Națiunilor Unite și de partenerii internaționali reuniți la Conferința Internațională a donatorilor „Către un nou viitor pentru Haiti” de la New York, din 31 martie 2010, care a dus la angajamente ce însumează până la 9,9 miliarde USD pe parcursul următorilor trei ani și dincolo de aceștia, și îndeamnă comunitatea internațională să își respecte angajamentele istorice asumate; |
| --- | --- |

3.

salută din toată inima solidaritatea arătată de statele Organizației Națiunilor Unite și de partenerii internaționali reuniți la Conferința Internațională a donatorilor „Către un nou viitor pentru Haiti” de la New York, din 31 martie 2010, care a dus la angajamente ce însumează până la 9,9 miliarde USD pe parcursul următorilor trei ani și dincolo de aceștia, și îndeamnă comunitatea internațională să își respecte angajamentele istorice asumate;

| 4. | susține faptul că donatorii internaționali și-au aliniat contribuțiile referitoare la Planul de acțiune pentru redresare națională și dezvoltare în Haiti, prezentat de René Préval, președinte al statului Haiti, ca semn clar că autoritățile din Haiti vor prelua conducerea în eforturile de reconstrucție pe termen lung; |
| --- | --- |

4.

susține faptul că donatorii internaționali și-au aliniat contribuțiile referitoare la Planul de acțiune pentru redresare națională și dezvoltare în Haiti, prezentat de René Préval, președinte al statului Haiti, ca semn clar că autoritățile din Haiti vor prelua conducerea în eforturile de reconstrucție pe termen lung;

| 5. | subliniază faptul că este crucial ca ONU, acționând sub egida guvernului din Haiti, să fie și să rămână la conducerea coordonării tuturor operațiunilor civile și militare, în vederea reinstalării securității și ajutorului umanitar, precum și, de asemenea, a reconstrucției și dezvoltării; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că este crucial ca ONU, acționând sub egida guvernului din Haiti, să fie și să rămână la conducerea coordonării tuturor operațiunilor civile și militare, în vederea reinstalării securității și ajutorului umanitar, precum și, de asemenea, a reconstrucției și dezvoltării;

| 6. | solicită ONU să revizuiască mandatul MINUSTAH în colaborare cu autoritățile haitiene pentru a răspunde nevoilor post-dezastru ale țării, punând un accent deosebit asupra chestiunilor legate de securitate; |
| --- | --- |

6.

solicită ONU să revizuiască mandatul MINUSTAH în colaborare cu autoritățile haitiene pentru a răspunde nevoilor post-dezastru ale țării, punând un accent deosebit asupra chestiunilor legate de securitate;

| 7. | solicită o evaluare globală pentru a identifica nevoile pe termen scurt și lung ale populației și pentru a stabili implicarea comunității internaționale în procesul de reconstrucție, acoperind cele trei faze ale ajutorului de urgență, reabilitării și reconstrucției; |
| --- | --- |

7.

solicită o evaluare globală pentru a identifica nevoile pe termen scurt și lung ale populației și pentru a stabili implicarea comunității internaționale în procesul de reconstrucție, acoperind cele trei faze ale ajutorului de urgență, reabilitării și reconstrucției;

| 8. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la bunăstarea celor mai vulnerabili, în special femeile, copiii și persoanele în vârstă; solicită Comisiei și ONU să acorde atenție specială și să susțină participarea femeilor la eforturile de reconstrucție prin implicarea lor activă în fazele de reabilitare, de reconstrucție și de evaluare a tuturor programelor de ajutor și reconstrucție; |
| --- | --- |

8.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la bunăstarea celor mai vulnerabili, în special femeile, copiii și persoanele în vârstă; solicită Comisiei și ONU să acorde atenție specială și să susțină participarea femeilor la eforturile de reconstrucție prin implicarea lor activă în fazele de reabilitare, de reconstrucție și de evaluare a tuturor programelor de ajutor și reconstrucție;

| 9. | subliniază faptul că ar trebui să li se ofere copiilor neînsoțiți și celor separați de familii servicii menite să îi reunească cu părinții sau cu îngrijitorii obișnuiți cât mai curând posibil; solicită UE și comunității internaționale să evalueze urgent necesitatea unui plan coordonat pentru a aborda problema miilor de copii rămași orfani în urma cutremurului; evidențiază riscul grav al adopțiilor ilegale și al traficului cu copii; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că ar trebui să li se ofere copiilor neînsoțiți și celor separați de familii servicii menite să îi reunească cu părinții sau cu îngrijitorii obișnuiți cât mai curând posibil; solicită UE și comunității internaționale să evalueze urgent necesitatea unui plan coordonat pentru a aborda problema miilor de copii rămași orfani în urma cutremurului; evidențiază riscul grav al adopțiilor ilegale și al traficului cu copii;

| 10. | solicită UE să susțină un moratoriu temporar privind noile adopții de copii din Haiti pentru o perioadă de până la doi ani după începerea eforturilor de urmărire; solicită eforturi din partea UE pentru a satisface de urgență nevoile elementare ale copiilor, a pune în funcțiune școli temporare și a oferi consiliere copiilor; |
| --- | --- |

10.

solicită UE să susțină un moratoriu temporar privind noile adopții de copii din Haiti pentru o perioadă de până la doi ani după începerea eforturilor de urmărire; solicită eforturi din partea UE pentru a satisface de urgență nevoile elementare ale copiilor, a pune în funcțiune școli temporare și a oferi consiliere copiilor;

| 11. | îndeamnă cu fermitate Comisia Europeană și comunitatea internațională să monitorizeze sănătatea populației din Haiti, în special a femeilor și a copiilor; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă cu fermitate Comisia Europeană și comunitatea internațională să monitorizeze sănătatea populației din Haiti, în special a femeilor și a copiilor;

| 12. | solicită comunității internaționale să anuleze complet datoria externă a Republicii Haiti și îi felicită pe toți cei care au luat măsuri sau au anunțat astfel de măsuri în acest scop; subliniază faptul că orice asistență de urgență în caz de cutremur trebuie să fie oferită sub formă de fonduri, nu sub formă de împrumuturi care să creeze datorii; |
| --- | --- |

12.

solicită comunității internaționale să anuleze complet datoria externă a Republicii Haiti și îi felicită pe toți cei care au luat măsuri sau au anunțat astfel de măsuri în acest scop; subliniază faptul că orice asistență de urgență în caz de cutremur trebuie să fie oferită sub formă de fonduri, nu sub formă de împrumuturi care să creeze datorii;

| 13. | susține eforturile UE și ale altor donatori de a crește producția de alimente pe plan local, reabilitând infrastructurile afectate și oferind micilor agricultori materialele necesare (sămânță, îngrășământ și instrumente) – în special pentru însămânțările de primăvară care încep în martie, care reprezintă 60 % din producția națională de alimente; solicită UE și altor donatori internaționali să achiziționeze, ori de câte ori este posibil, alimente produse pe plan local pentru eforturile de acordare de ajutor, aducând astfel o contribuție importantă la sprijinirea economiei rurale și protejarea producătorilor locali; |
| --- | --- |

13.

susține eforturile UE și ale altor donatori de a crește producția de alimente pe plan local, reabilitând infrastructurile afectate și oferind micilor agricultori materialele necesare (sămânță, îngrășământ și instrumente) – în special pentru însămânțările de primăvară care încep în martie, care reprezintă 60 % din producția națională de alimente; solicită UE și altor donatori internaționali să achiziționeze, ori de câte ori este posibil, alimente produse pe plan local pentru eforturile de acordare de ajutor, aducând astfel o contribuție importantă la sprijinirea economiei rurale și protejarea producătorilor locali;

| 14. | subliniază nevoia de a se concentra asupra investițiilor pe termen lung în construcția unor clădiri rezistente la cutremur care respectă standardele tehnice corespunzătoare și în infrastructura elementară, cum ar fi aprovizionarea cu apă, drumuri, energie electrică și transfer de tehnologie, care a fost inexistentă sau în mare măsură inadecvată înainte de cutremur, exacerbând astfel în mare măsură impactul posibil al catastrofelor naturale; |
| --- | --- |

14.

subliniază nevoia de a se concentra asupra investițiilor pe termen lung în construcția unor clădiri rezistente la cutremur care respectă standardele tehnice corespunzătoare și în infrastructura elementară, cum ar fi aprovizionarea cu apă, drumuri, energie electrică și transfer de tehnologie, care a fost inexistentă sau în mare măsură inadecvată înainte de cutremur, exacerbând astfel în mare măsură impactul posibil al catastrofelor naturale;

| 15. | solicită crearea unui fond administrat de Organizația Națiunilor Unite pentru a finanța măsurile de sensibilizare și de formare, de prevenire și de alertă rapidă, construirea unor structuri adecvate de protecție și stocarea echipamentului medical și sanitar de urgență; |
| --- | --- |

15.

solicită crearea unui fond administrat de Organizația Națiunilor Unite pentru a finanța măsurile de sensibilizare și de formare, de prevenire și de alertă rapidă, construirea unor structuri adecvate de protecție și stocarea echipamentului medical și sanitar de urgență;

| 16. | solicită comunității internaționale să se asigure că persoanele din Haiti și guvernul lor, sub controlul democratic al parlamentului lor, sunt principalii actori în procesul de reconstrucție, pentru a permite acestora să preia conducerea viitorului lor colectiv; solicită Comisiei Europene și statelor membre ale UE să pună expertiza UE la dispoziția lor și astfel să consolideze capacitatea națională și locală, regională și subregională; |
| --- | --- |

16.

solicită comunității internaționale să se asigure că persoanele din Haiti și guvernul lor, sub controlul democratic al parlamentului lor, sunt principalii actori în procesul de reconstrucție, pentru a permite acestora să preia conducerea viitorului lor colectiv; solicită Comisiei Europene și statelor membre ale UE să pună expertiza UE la dispoziția lor și astfel să consolideze capacitatea națională și locală, regională și subregională;

| 17. | solicită comunității internaționale să garanteze că problema atenuării sărăciei în Haiti este menținută ca prioritate pe ordinea de zi, chiar și după îndepărtarea atenției mass-media, pentru a ajuta Haiti să iasă din acest dezastru ca o democrație pe deplin funcțională și cu o economie care poate susține populația într-un mod durabil; |
| --- | --- |

17.

solicită comunității internaționale să garanteze că problema atenuării sărăciei în Haiti este menținută ca prioritate pe ordinea de zi, chiar și după îndepărtarea atenției mass-media, pentru a ajuta Haiti să iasă din acest dezastru ca o democrație pe deplin funcțională și cu o economie care poate susține populația într-un mod durabil;

| 18. | solicită UE să colaboreze cu autoritățile din Haiti pentru a stabili un mecanism de prevenire și atenuare a dezastrelor și o gestionare a capacităților pe termen lung, accentuând faptul că eforturile de reconstrucție trebuie să se bazeze pe prioritățile naționale, respectând în același timp principiile de eficiență a ajutorului și sprijinind instituțiile din Haiti pentru a le oferi acestor posibilitatea de a guverna într-un mod eficient; susține propunerea președintelui Préval de a crea o structură permanentă în cadrul ONU care să poată gestiona, chiar din prima zi, crizele provocate de catastrofe naturale; |
| --- | --- |

18.

solicită UE să colaboreze cu autoritățile din Haiti pentru a stabili un mecanism de prevenire și atenuare a dezastrelor și o gestionare a capacităților pe termen lung, accentuând faptul că eforturile de reconstrucție trebuie să se bazeze pe prioritățile naționale, respectând în același timp principiile de eficiență a ajutorului și sprijinind instituțiile din Haiti pentru a le oferi acestor posibilitatea de a guverna într-un mod eficient; susține propunerea președintelui Préval de a crea o structură permanentă în cadrul ONU care să poată gestiona, chiar din prima zi, crizele provocate de catastrofe naturale;

| 19. | consideră că este vital să realizeze o reîmpădurire masivă în Haiti, dat fiind faptul că situația actuală face ca țara să fie extrem de vulnerabilă în fața tuturor tipurilor de catastrofe naturale, și să identifice alternative economice și durabile la defrișarea în scopul preparării hranei; |
| --- | --- |

19.

consideră că este vital să realizeze o reîmpădurire masivă în Haiti, dat fiind faptul că situația actuală face ca țara să fie extrem de vulnerabilă în fața tuturor tipurilor de catastrofe naturale, și să identifice alternative economice și durabile la defrișarea în scopul preparării hranei;

| 20. | solicită Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate și comisarului pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și răspuns în situații de criză să joace un rol important în coordonarea răspunsului UE în situații de criză, în cooperare cu Națiunile Unite, utilizând responsabilitățile create în temeiul Tratatului de la Lisabona pentru a coordona mai eficient răspunsul UE la crize viitoare și bazându-se pe ceea ce a fost realizat deja; |
| --- | --- |

20.

solicită Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate și comisarului pentru cooperare internațională, ajutor umanitar și răspuns în situații de criză să joace un rol important în coordonarea răspunsului UE în situații de criză, în cooperare cu Națiunile Unite, utilizând responsabilitățile create în temeiul Tratatului de la Lisabona pentru a coordona mai eficient răspunsul UE la crize viitoare și bazându-se pe ceea ce a fost realizat deja;

| 21. | încurajează cu fermitate crearea, la nivel internațional, a mecanismelor operaționale de protecție civilă care pot fi utilizate în situații comparabile cu cea din Haiti, pe baza pre-poziționării regionale sau în funcție de frecvența sau predictibilitatea catastrofelor; |
| --- | --- |

21.

încurajează cu fermitate crearea, la nivel internațional, a mecanismelor operaționale de protecție civilă care pot fi utilizate în situații comparabile cu cea din Haiti, pe baza pre-poziționării regionale sau în funcție de frecvența sau predictibilitatea catastrofelor;

| 22. | solicită Comisiei Europene să prezinte propuneri cât mai curând posibil pentru crearea unei Forțe de protecție civilă a UE bazată pe mecanismul UE de protecție civilă și pentru a oferi UE posibilitatea de a reuni resursele necesare pentru furnizarea inițială de ajutor de urgență în termen de 24 de ore de la dezastru; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei Europene să prezinte propuneri cât mai curând posibil pentru crearea unei Forțe de protecție civilă a UE bazată pe mecanismul UE de protecție civilă și pentru a oferi UE posibilitatea de a reuni resursele necesare pentru furnizarea inițială de ajutor de urgență în termen de 24 de ore de la dezastru;

| 23. | solicită Uniunii Europene, dată fiind importanța integrării regionale și a cooperării în regiunea Caraibelor, să elibereze fondurile speciale pentru regiunile franceze ultraperiferice din Caraibe (Guadalupe, Martinica, Guyana), pentru ca acestea să fie în măsură să continue și să-și intensifice acțiunile de ajutor în favoarea persoanelor din Haiti; |
| --- | --- |

23.

solicită Uniunii Europene, dată fiind importanța integrării regionale și a cooperării în regiunea Caraibelor, să elibereze fondurile speciale pentru regiunile franceze ultraperiferice din Caraibe (Guadalupe, Martinica, Guyana), pentru ca acestea să fie în măsură să continue și să-și intensifice acțiunile de ajutor în favoarea persoanelor din Haiti;

| 24. | face apel în mod urgent la guvernul reconstituit din Haiti să facă tot ceea ce îi stă în putință pentru a stabili și aprofunda democrația din Haiti; |
| --- | --- |

24.

face apel în mod urgent la guvernul reconstituit din Haiti să facă tot ceea ce îi stă în putință pentru a stabili și aprofunda democrația din Haiti;

| 25. | salută răspunsul pozitiv al Uniunii Africane la propunerea președintelui Abdoulaye Wade al Senegalului, susținută printr-o rezoluție a parlamentului senegalez, privind dreptul de întoarcere al haitienilor, și solicită comunității internaționale să susțină în continuare această propunere prin adoptarea unei rezoluții a Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

25.

salută răspunsul pozitiv al Uniunii Africane la propunerea președintelui Abdoulaye Wade al Senegalului, susținută printr-o rezoluție a parlamentului senegalez, privind dreptul de întoarcere al haitienilor, și solicită comunității internaționale să susțină în continuare această propunere prin adoptarea unei rezoluții a Organizației Națiunilor Unite;

| 26. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Comisiei Europene, președintelui și guvernului din Haiti, Consiliului ACP, statelor membre CARICOM, Comisiei Uniunii Africane, Subsecretarului General al ONU pentru afaceri umanitare și situații de urgență, Băncii Mondiale, Fondului Monetar Internațional și guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

26.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Înaltei Reprezentante a Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate, Președintelui Comisiei Europene, președintelui și guvernului din Haiti, Consiliului ACP, statelor membre CARICOM, Comisiei Uniunii Africane, Subsecretarului General al ONU pentru afaceri umanitare și situații de urgență, Băncii Mondiale, Fondului Monetar Internațional și guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene.

REZOLUȚIE (10)

referitoare la sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud

Adunarea Parlamentară ACP-UE,

reunită în Tenerife (Spania) în perioada 29 martie - 1 aprilie 2010,

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

având în vedere Acordul global de pace (AGP) semnat între Guvernul din Sudan și MEPS/A (Mișcarea de Eliberare Populară din Sudan/Armata) în ianuarie 2005,

având în vedere Constituția națională interimară a Sudanului, adoptată în 2005,

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ambele ratificate de Sudan,

având în vedere rezoluțiile Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite privind Sudanul,

având în vedere activitatea Comitetului ministerial al Uniunii Africane privind reconstrucția post-conflict și dezvoltarea în cadrul inițiativelor pentru Sudan și al altor inițiative ale Uniunii Africane,

având în vedere raportul președintelui Comisiei Uniunii Africane privind procesul de punere în aplicare a Acordului global de pace (AGP),

având în vedere comunicatul celei de-a 201-a reuniuni a Consiliului Uniunii Africane pentru pace și securitate, care a avut loc la Addis Abeba la 26 august 2009,

având în vedere Codul de conduită al UE privind comerțul cu armament ușor și arme de calibru mic și sistemele de arme convenționale ale ONU,

având în vedere rezoluțiile anterioare referitoare la Sudan adresate Parlamentului European și rezoluțiile Parlamentului Panafrican privind Sudanul,

având în vedere concluziile Consiliului UE privind Sudanul,

având în vedere Nota de informare politică a Grupului Internațional de Criză din 17 decembrie 2009 privind „Sudanul: prevenirea imploziei”,

având în vedere raportul comun al ONG-urilor din ianuarie 2010 privind „Salvarea păcii în Sudanul de Sud”,

| A. | întrucât AGP a pus capăt războiului civil teribil și devastator care a costat Sudanul peste două milioane de decese și aproape patru milioane de refugiați și persoane strămutate; |
| --- | --- |

A.

întrucât AGP a pus capăt războiului civil teribil și devastator care a costat Sudanul peste două milioane de decese și aproape patru milioane de refugiați și persoane strămutate;

| B. | întrucât este conștient de faptul că acest război civil, precum și intensificarea violenței pot fi atribuite:






  — | disputelor referitoare la resursele naturale și împărțirea puterii; |
| --- | --- | --- |

B.

întrucât este conștient de faptul că acest război civil, precum și intensificarea violenței pot fi atribuite:

—

disputelor referitoare la resursele naturale și împărțirea puterii;

| — | disponibilității la scară largă a armamentului ușor și a armelor de calibru mic; |
| --- | --- |

—

disponibilității la scară largă a armamentului ușor și a armelor de calibru mic;

| — | incursiunilor continue, brutale și sângeroase ale Armatei de Rezistență a Domnului (LRA), un grup de rebeli ugandezi care operează în afara Ugandei; |
| --- | --- |

—

incursiunilor continue, brutale și sângeroase ale Armatei de Rezistență a Domnului (LRA), un grup de rebeli ugandezi care operează în afara Ugandei;

| C. | întrucât, în plus, AGP fixase o perioadă interimară de șase ani (2005-2011), stabilind obiectivele de îndeplinit sub rubrica „dividende de pace” și anumite date cheie, cum ar fi alegerile naționale programate inițial pentru 2009 și referendumul privind autodeterminarea poporului din Sudanul de Sud programat pentru ianuarie 2011; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în plus, AGP fixase o perioadă interimară de șase ani (2005-2011), stabilind obiectivele de îndeplinit sub rubrica „dividende de pace” și anumite date cheie, cum ar fi alegerile naționale programate inițial pentru 2009 și referendumul privind autodeterminarea poporului din Sudanul de Sud programat pentru ianuarie 2011;

| D. | întrucât alegerile naționale viitoare sunt primele alegeri care se desfășoară după adoptarea concluziilor AGP și sunt cruciale pentru procesul de pace, înainte de a se trece la un referendum privind autodeterminarea Sudanului de Sud și la referendumul în Abyei; |
| --- | --- |

D.

întrucât alegerile naționale viitoare sunt primele alegeri care se desfășoară după adoptarea concluziilor AGP și sunt cruciale pentru procesul de pace, înainte de a se trece la un referendum privind autodeterminarea Sudanului de Sud și la referendumul în Abyei;

| E. | întrucât sunt necesare soluții în ceea ce privește cetățenia, părțile rămase din granița de demarcare nord-sud, demilitarizarea zonelor de graniță, și distribuirea resurselor, inclusiv a petrolului, înainte de desfășurarea referendumului privind autodeterminarea Sudului; |
| --- | --- |

E.

întrucât sunt necesare soluții în ceea ce privește cetățenia, părțile rămase din granița de demarcare nord-sud, demilitarizarea zonelor de graniță, și distribuirea resurselor, inclusiv a petrolului, înainte de desfășurarea referendumului privind autodeterminarea Sudului;

| F. | întrucât disputa pe marginea recensământului a fost ocolită de acordul dintre cele două părți care alocă un număr suplimentar de 40 de locuri în Adunarea națională pentru MEPS/A; |
| --- | --- |

F.

întrucât disputa pe marginea recensământului a fost ocolită de acordul dintre cele două părți care alocă un număr suplimentar de 40 de locuri în Adunarea națională pentru MEPS/A;

| G. | întrucât acuratețea datelor finale referitoare la recensământul locuințelor și al populației desfășurat în mai 2008 este contestată de MEPS; întrucât în partea de sud s-a înregistrat un nivel de 108 % din numărul eligibil estimat de alegători; |
| --- | --- |

G.

întrucât acuratețea datelor finale referitoare la recensământul locuințelor și al populației desfășurat în mai 2008 este contestată de MEPS; întrucât în partea de sud s-a înregistrat un nivel de 108 % din numărul eligibil estimat de alegători;

| H. | întrucât progresul recent înregistrat în negocierile dintre Partidul Congresului Național (PCN) și MEPS privind legea referendumului din Sudanul de Sud, referendumul pentru zona Abyei și consultările publice din regiunile Khordofan de Sud și Blue Nile reprezintă pași pozitivi; |
| --- | --- |

H.

întrucât progresul recent înregistrat în negocierile dintre Partidul Congresului Național (PCN) și MEPS privind legea referendumului din Sudanul de Sud, referendumul pentru zona Abyei și consultările publice din regiunile Khordofan de Sud și Blue Nile reprezintă pași pozitivi;

| I. | întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a precizat în mod clar faptul că Organizația Națiunile Unite va depune eforturi pentru a sprijini partidele în eforturile lor de a face atractive unitatea și exercitarea de către populația din Sudanul de Sud a dreptului lor la autodeterminare în cadrul unui referendum; |
| --- | --- |

I.

întrucât Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a precizat în mod clar faptul că Organizația Națiunile Unite va depune eforturi pentru a sprijini partidele în eforturile lor de a face atractive unitatea și exercitarea de către populația din Sudanul de Sud a dreptului lor la autodeterminare în cadrul unui referendum;

| J. | întrucât misiunea ONU de menținere a păcii (UNMIS) a fost înființată în 2005 cu scopul principal de a susține punerea în aplicare a AGP și a desfășurat peste 9 000 de soldați și dispune de peste 3 000 de civili locali și cadre internaționale; întrucât UNMIS s-a concentrat asupra monitorizării AGP-ului în detrimentul mandatului său de protecție a civililor; |
| --- | --- |

J.

întrucât misiunea ONU de menținere a păcii (UNMIS) a fost înființată în 2005 cu scopul principal de a susține punerea în aplicare a AGP și a desfășurat peste 9 000 de soldați și dispune de peste 3 000 de civili locali și cadre internaționale; întrucât UNMIS s-a concentrat asupra monitorizării AGP-ului în detrimentul mandatului său de protecție a civililor;

| K. | întrucât la reuniunea din ianuarie 2010, Comitetul ministerial al Uniunii Africane privind reconstrucția și dezvoltarea post-conflict din Sudan a accentuat nevoia ca partidele sudaneze să depună toate eforturile pentru a depăși provocările întâmpinate în punerea în aplicare a AGP-ului, inclusiv modul de desfășurare a alegerilor și transformarea democratică a țării, demarcarea granițelor, soluționarea problemei legate de zona Abyei pe baza deciziei Curții permanente de arbitraj, și abordarea chestiunii privind lipsa de securitate din Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

K.

întrucât la reuniunea din ianuarie 2010, Comitetul ministerial al Uniunii Africane privind reconstrucția și dezvoltarea post-conflict din Sudan a accentuat nevoia ca partidele sudaneze să depună toate eforturile pentru a depăși provocările întâmpinate în punerea în aplicare a AGP-ului, inclusiv modul de desfășurare a alegerilor și transformarea democratică a țării, demarcarea granițelor, soluționarea problemei legate de zona Abyei pe baza deciziei Curții permanente de arbitraj, și abordarea chestiunii privind lipsa de securitate din Sudanul de Sud;

| L. | întrucât o creștere a luptelor între triburi a ucis mii de oameni în Sudanul de Sud de la începutul lui 2009, majoritatea victimelor fiind femei și copii, din zone rurale îndepărtate; întrucât, de la începutul lui 2010, sute de oameni au murit ca urmare a violențelor din Statul Warrap; |
| --- | --- |

L.

întrucât o creștere a luptelor între triburi a ucis mii de oameni în Sudanul de Sud de la începutul lui 2009, majoritatea victimelor fiind femei și copii, din zone rurale îndepărtate; întrucât, de la începutul lui 2010, sute de oameni au murit ca urmare a violențelor din Statul Warrap;

| M. | întrucât Sudanul de Sud este una dintre cele mai puțin dezvoltate regiuni din lume; întrucât Fondul ONU pentru populație stabilește un nivel al educației populației din Sudanul de Sud la 24 %; întrucât 90 % dintre femei nu știu nici să citească, nici să scrie; |
| --- | --- |

M.

întrucât Sudanul de Sud este una dintre cele mai puțin dezvoltate regiuni din lume; întrucât Fondul ONU pentru populație stabilește un nivel al educației populației din Sudanul de Sud la 24 %; întrucât 90 % dintre femei nu știu nici să citească, nici să scrie;

| N. | întrucât, în conformitate cu Programul alimentar Warrap, violența a forțat 350 000 de oameni să își părăsească locuințele în 2009, făcându-le dependente de ajutorul alimentar; întrucât ploile sezoniere slabe de anul trecut au distrus, de asemenea, recolta; întrucât un total de 4,3 milioane de persoane au avut nevoie de ajutor alimentar, de la aproximativ un milion de persoane anul trecut; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu Programul alimentar Warrap, violența a forțat 350 000 de oameni să își părăsească locuințele în 2009, făcându-le dependente de ajutorul alimentar; întrucât ploile sezoniere slabe de anul trecut au distrus, de asemenea, recolta; întrucât un total de 4,3 milioane de persoane au avut nevoie de ajutor alimentar, de la aproximativ un milion de persoane anul trecut;

| O. | întrucât, conform OMS, în Sudanul de Sud există o lipsă dramatică de doctori, cu 0,22 doctori la mia de persoane și guvernul afirmă că un procent de doar 25 % din populație are acces la serviciile de sănătate; întrucât Sudanul de Sud are cel mai ridicat nivel al mortalității materne la nivel mondial și unul din 7 copii moare până să ajungă la vârsta de cinci ani; întrucât, conform Comisiei pentru SIDA din Sudanul de Sud, sensibilizarea privind infestarea cu virusul HIV este sub 10 %; întrucât guvernul din Sudanul de Sud continuă planul de reconstrucție a sistemului de sănătate; |
| --- | --- |

O.

întrucât, conform OMS, în Sudanul de Sud există o lipsă dramatică de doctori, cu 0,22 doctori la mia de persoane și guvernul afirmă că un procent de doar 25 % din populație are acces la serviciile de sănătate; întrucât Sudanul de Sud are cel mai ridicat nivel al mortalității materne la nivel mondial și unul din 7 copii moare până să ajungă la vârsta de cinci ani; întrucât, conform Comisiei pentru SIDA din Sudanul de Sud, sensibilizarea privind infestarea cu virusul HIV este sub 10 %; întrucât guvernul din Sudanul de Sud continuă planul de reconstrucție a sistemului de sănătate;

| P. | întrucât comunitatea de donatori nu și-a îndeplinit angajamentele asumate la Oslo (Norvegia) în 2005, doar o mică parte din ajutorul de 4,8 milioane USD promiși ajungând în realitate în Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

P.

întrucât comunitatea de donatori nu și-a îndeplinit angajamentele asumate la Oslo (Norvegia) în 2005, doar o mică parte din ajutorul de 4,8 milioane USD promiși ajungând în realitate în Sudanul de Sud;

| Q. | întrucât, în urma semnării AGP-ului, Comisia Europeană a reluat cooperarea cu Sudanul și a promis peste 500 de milioane de euro, în special în domeniile redresării post-conflict, al reabilitării și al activităților de dezvoltare; întrucât, din cauză că Sudanul a decis să nu ratifice prima revizuire a Acordului de la Cotonou, acesta nu mai este în prezent eligibil să primească ajutor din partea Fondului european pentru dezvoltare, și întrucât Comisia Europeană lucrează la o soluție în această privință, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în urma semnării AGP-ului, Comisia Europeană a reluat cooperarea cu Sudanul și a promis peste 500 de milioane de euro, în special în domeniile redresării post-conflict, al reabilitării și al activităților de dezvoltare; întrucât, din cauză că Sudanul a decis să nu ratifice prima revizuire a Acordului de la Cotonou, acesta nu mai este în prezent eligibil să primească ajutor din partea Fondului european pentru dezvoltare, și întrucât Comisia Europeană lucrează la o soluție în această privință,

| 1. | reafirmă în mod solemn sprijinul deplin acordat AGP și solicită de urgență tuturor părților implicate să îl pună în aplicare în mod eficient și în integralitatea sa pentru a promova o pace globală în Sudan; solicită o cooperare mai strânsă între guvernul sudanez și guvernul din Sudanul de Sud (GoSS), în vederea îndepărtării oricărui obstacol din calea succesului agendei AGP; |
| --- | --- |

1.

reafirmă în mod solemn sprijinul deplin acordat AGP și solicită de urgență tuturor părților implicate să îl pună în aplicare în mod eficient și în integralitatea sa pentru a promova o pace globală în Sudan; solicită o cooperare mai strânsă între guvernul sudanez și guvernul din Sudanul de Sud (GoSS), în vederea îndepărtării oricărui obstacol din calea succesului agendei AGP;

| 2. | solicită, de asemenea, UA, UE și comunității internaționale să convină rapid asupra acțiunilor și măsurilor necesare pentru a susține partidele sudaneze în punerea în aplicare a AGP-ului și promovarea guvernării democratice în Sudan; |
| --- | --- |

2.

solicită, de asemenea, UA, UE și comunității internaționale să convină rapid asupra acțiunilor și măsurilor necesare pentru a susține partidele sudaneze în punerea în aplicare a AGP-ului și promovarea guvernării democratice în Sudan;

| 3. | recunoaște rolul jucat până acum de cei doi parteneri semnatari ai AGP (PCN și MEPS) și de poporul sudanez pentru onorarea acordului lor de pace; și solicită acestora să facă apel la bunăvoința lor politică supremă pentru a depăși și a finaliza punerea în practică a AGP-ului conform cu litera și spiritul acestuia; |
| --- | --- |

3.

recunoaște rolul jucat până acum de cei doi parteneri semnatari ai AGP (PCN și MEPS) și de poporul sudanez pentru onorarea acordului lor de pace; și solicită acestora să facă apel la bunăvoința lor politică supremă pentru a depăși și a finaliza punerea în practică a AGP-ului conform cu litera și spiritul acestuia;

| 4. | solicită PCN și MEPS să pună în aplicare reforme democratice cheie pentru a garanta că alegerile naționale și referendumul din partea de sud sunt credibile, libere și corecte; |
| --- | --- |

4.

solicită PCN și MEPS să pună în aplicare reforme democratice cheie pentru a garanta că alegerile naționale și referendumul din partea de sud sunt credibile, libere și corecte;

| 5. | insistă ca toate libertățile fundamentale garantate în constituția interimară să fie puse în practică și solicită autorităților competente, în special Comisiei electorale, să depășească problemele tehnice rămase în perioada de pregătire a alegerilor; |
| --- | --- |

5.

insistă ca toate libertățile fundamentale garantate în constituția interimară să fie puse în practică și solicită autorităților competente, în special Comisiei electorale, să depășească problemele tehnice rămase în perioada de pregătire a alegerilor;

| 6. | susține poporul sudanez, a cărui participare activă la procesul de înregistrare a persoanelor cu drept de vot arată un interes semnificativ pentru participarea la viitoarele alegeri; |
| --- | --- |

6.

susține poporul sudanez, a cărui participare activă la procesul de înregistrare a persoanelor cu drept de vot arată un interes semnificativ pentru participarea la viitoarele alegeri;

| 7. | salută faptul că, cu listele de partid închise pentru femei (25 %), Sudanul va avea unul dintre cele mai ridicate procentaje de reprezentare în parlament a femeilor din regiune, dar ar dori să vadă femei propuse de partide în afara listelor pentru femei; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, cu listele de partid închise pentru femei (25 %), Sudanul va avea unul dintre cele mai ridicate procentaje de reprezentare în parlament a femeilor din regiune, dar ar dori să vadă femei propuse de partide în afara listelor pentru femei;

| 8. | solicită ambelor partide, Uniunii Africane și comunității internaționale să ia în considerare relațiile politice, economice și de securitate viitoare dintre nord și sud în eventualitatea că secesiunea este aprobată în urma referendumului, inclusiv mecanismele de tranziție pentru secesiune; consideră că o perioadă de tranziție post-referendum este necesară pentru ca acordurile pre-referendum de stabilire a condițiilor unei secesiuni pașnice să fie puse în aplicare și gestionate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

8.

solicită ambelor partide, Uniunii Africane și comunității internaționale să ia în considerare relațiile politice, economice și de securitate viitoare dintre nord și sud în eventualitatea că secesiunea este aprobată în urma referendumului, inclusiv mecanismele de tranziție pentru secesiune; consideră că o perioadă de tranziție post-referendum este necesară pentru ca acordurile pre-referendum de stabilire a condițiilor unei secesiuni pașnice să fie puse în aplicare și gestionate în mod corespunzător;

| 9. | solicită ambelor partide semnatare ale AGP să creeze un mediu liniștit și stabil pentru desfășurarea unui referendum transparent și credibil, astfel cum se prevede în AGP; |
| --- | --- |

9.

solicită ambelor partide semnatare ale AGP să creeze un mediu liniștit și stabil pentru desfășurarea unui referendum transparent și credibil, astfel cum se prevede în AGP;

| 10. | solicită ambelor partide să pună capăt violențelor; solicită Guvernului Sudanului de Sud să faciliteze dialogul între triburi și să creeze mecanisme instituționale de obținere și susținere a reconcilierii între triburi; |
| --- | --- |

10.

solicită ambelor partide să pună capăt violențelor; solicită Guvernului Sudanului de Sud să faciliteze dialogul între triburi și să creeze mecanisme instituționale de obținere și susținere a reconcilierii între triburi;

| 11. | solicită Guvernului Sudanului de Sud să depună eforturi sporite pentru a asigura securitatea la nivel local, acordând o atenție deosebită alcătuirii etnice a unităților, și să acorde prioritate reformei din domeniul polițienesc, bazându-se pe documente de strategie existente și pe Legea poliției din 2009; subliniază importanța reformelor din sectorul securității; |
| --- | --- |

11.

solicită Guvernului Sudanului de Sud să depună eforturi sporite pentru a asigura securitatea la nivel local, acordând o atenție deosebită alcătuirii etnice a unităților, și să acorde prioritate reformei din domeniul polițienesc, bazându-se pe documente de strategie existente și pe Legea poliției din 2009; subliniază importanța reformelor din sectorul securității;

| 12. | solicită Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite:






  — | să pună toate resursele promise la dispoziția UNMIS, pentru ca aceasta să își poată desfășura misiunea în condiții optime; |
| --- | --- | --- |

12.

solicită Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite:

—

să pună toate resursele promise la dispoziția UNMIS, pentru ca aceasta să își poată desfășura misiunea în condiții optime;

| — | să transforme protecția civilă într-o prioritate a UNMIS; |
| --- | --- |

—

să transforme protecția civilă într-o prioritate a UNMIS;

| — | să ofere orientări clare pentru UNMIS și formare pentru întregul personal privind responsabilitățile lor în domeniul protecției civile; |
| --- | --- |

—

să ofere orientări clare pentru UNMIS și formare pentru întregul personal privind responsabilitățile lor în domeniul protecției civile;

| — | să participe în continuare la soluționarea problemei LRA și să depună toate eforturile necesare pentru a identifica o soluție globală și de durată; |
| --- | --- |

—

să participe în continuare la soluționarea problemei LRA și să depună toate eforturile necesare pentru a identifica o soluție globală și de durată;

| 13. | solicită UNMIS să își asume un rol mai proactiv în protecția civililor și să devină un partener activ în prevenirea conflictelor pe plan local, în cooperarea cu autoritățile tribale; |
| --- | --- |

13.

solicită UNMIS să își asume un rol mai proactiv în protecția civililor și să devină un partener activ în prevenirea conflictelor pe plan local, în cooperarea cu autoritățile tribale;

| 14. | consideră că problema nord-sud nu poate fi privită în mod izolat și că reconcilierea reprezintă un element cheie în realizarea unui proces de pace durabil în sudul Sudanului; prin urmare, solicită ambelor partide să respecte drepturile fundamentale ale populației, să transforme protecția civilă într-o zonă prioritară, să pună capăt impunității și să aducă în fața justiției persoanele suspectate de săvârșirea de infracțiuni, cu scopul de a consolida încrederea; |
| --- | --- |

14.

consideră că problema nord-sud nu poate fi privită în mod izolat și că reconcilierea reprezintă un element cheie în realizarea unui proces de pace durabil în sudul Sudanului; prin urmare, solicită ambelor partide să respecte drepturile fundamentale ale populației, să transforme protecția civilă într-o zonă prioritară, să pună capăt impunității și să aducă în fața justiției persoanele suspectate de săvârșirea de infracțiuni, cu scopul de a consolida încrederea;

| 15. | solicită UE și altor donatori, în special celor care și-au asumat angajamente la Conferința donatorilor din Oslo din 2005, să recunoască nevoile semnificative umanitare și de dezvoltare ale Sudanului de Sud și să se asigure că fondurile alocate reflectă nevoile respective și că acestea sunt puse la dispoziție; solicită, în plus, acestora să susțină guvernul în articularea unei viziuni strategice privind rolurile mecanismelor existente de finanțare și să găsească modalități creative de a susține organizațiile indigene, recunoscând faptul că o societate civilă puternică este de o importanță critică pentru stabilitatea Sudanului de Sud; |
| --- | --- |

15.

solicită UE și altor donatori, în special celor care și-au asumat angajamente la Conferința donatorilor din Oslo din 2005, să recunoască nevoile semnificative umanitare și de dezvoltare ale Sudanului de Sud și să se asigure că fondurile alocate reflectă nevoile respective și că acestea sunt puse la dispoziție; solicită, în plus, acestora să susțină guvernul în articularea unei viziuni strategice privind rolurile mecanismelor existente de finanțare și să găsească modalități creative de a susține organizațiile indigene, recunoscând faptul că o societate civilă puternică este de o importanță critică pentru stabilitatea Sudanului de Sud;

| 16. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Organizației Națiunilor Unite și parlamentelor naționale, regionale și continentale ale Grupului ACP-UE. |
| --- | --- |

16.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Organizației Națiunilor Unite și parlamentelor naționale, regionale și continentale ale Grupului ACP-UE.

DECLARAȚIE

Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și ale UE

Acordul

| A. | În decembrie 2009, UE a ajuns la un acord în cadrul OMC cu producătorii din SUA și America Latină pentru a pune capăt unei dispute de durată privind comerțul cu banane. |
| --- | --- |

A.

În decembrie 2009, UE a ajuns la un acord în cadrul OMC cu producătorii din SUA și America Latină pentru a pune capăt unei dispute de durată privind comerțul cu banane.

| B. | Acordul implică reduceri semnificative tarifare (35 % între 2010 și 2017 cel mai devreme) pentru importurile din afara ACP și, drept consecință, va avea efecte negative asupra competitivității producătorilor din țările ACP și ale UE. |
| --- | --- |

B.

Acordul implică reduceri semnificative tarifare (35 % între 2010 și 2017 cel mai devreme) pentru importurile din afara ACP și, drept consecință, va avea efecte negative asupra competitivității producătorilor din țările ACP și ale UE.

| C. | Mai mult, UE desfășoară în prezent discuții bilaterale cu anumite țări din America Latină, în vederea semnării unor acorduri de liber schimb, care ar putea duce la reduceri viitoare tarifare semnificative și ar putea reduce în mod considerabil orice presupuse beneficii ale producătorilor de banane din țările ACP derivate din APE (Acorduri de parteneriat economic). |
| --- | --- |

C.

Mai mult, UE desfășoară în prezent discuții bilaterale cu anumite țări din America Latină, în vederea semnării unor acorduri de liber schimb, care ar putea duce la reduceri viitoare tarifare semnificative și ar putea reduce în mod considerabil orice presupuse beneficii ale producătorilor de banane din țările ACP derivate din APE (Acorduri de parteneriat economic).

| D. | Bananele reprezintă al patrulea produs agricol exportat din lume. Piața UE deține peste o treime din totalul importurilor. |
| --- | --- |

D.

Bananele reprezintă al patrulea produs agricol exportat din lume. Piața UE deține peste o treime din totalul importurilor.

| E. | Companiile multinaționale care funcționează în America Latină controlează peste 80 % din piața globală. |
| --- | --- |

E.

Companiile multinaționale care funcționează în America Latină controlează peste 80 % din piața globală.

| F. | În 2008, 72 % din bananele vândute în Europa proveneau deja din America Latină, în vreme ce bananele provenind din țările ACP și ale UE au reprezentat doar 17 % și, respectiv 10,5 %. În mod efectiv, toate exporturile de banane din țările ACP merg spre UE, în timp ce țările din America Latină exportă, de asemenea, în America de Nord și de Sud și în Rusia. |
| --- | --- |

F.

În 2008, 72 % din bananele vândute în Europa proveneau deja din America Latină, în vreme ce bananele provenind din țările ACP și ale UE au reprezentat doar 17 % și, respectiv 10,5 %. În mod efectiv, toate exporturile de banane din țările ACP merg spre UE, în timp ce țările din America Latină exportă, de asemenea, în America de Nord și de Sud și în Rusia.

| G. | Producția de banane are un impact major asupra comunităților locale, nu doar în termeni economici, ci și în ceea ce privește mediul, migrația, egalitatea între femei și bărbați și standardele de muncă. |
| --- | --- |

G.

Producția de banane are un impact major asupra comunităților locale, nu doar în termeni economici, ci și în ceea ce privește mediul, migrația, egalitatea între femei și bărbați și standardele de muncă.

| H. | În anumite țări din America Latină producția de banane de către companiile multinaționale a fost asociată cu un nivel ridicat al încălcării drepturilor omului. |
| --- | --- |

H.

În anumite țări din America Latină producția de banane de către companiile multinaționale a fost asociată cu un nivel ridicat al încălcării drepturilor omului.

| I. | Acordul va intra în vigoare dacă și când Parlamentul European își va da acordul și Consiliul va autoriza finalizarea acestuia. |
| --- | --- |

I.

Acordul va intra în vigoare dacă și când Parlamentul European își va da acordul și Consiliul va autoriza finalizarea acestuia.

Impactul

| J. | Efectele acordului, care reprezintă o tentativă de a face ca obiectivele de dezvoltare durabilă să fie compatibile cu obligațiile OMC, încep să fie deja simțite. |
| --- | --- |

J.

Efectele acordului, care reprezintă o tentativă de a face ca obiectivele de dezvoltare durabilă să fie compatibile cu obligațiile OMC, încep să fie deja simțite.

| K. | Producătorii din țările ACP vor fi afectați în mod grav, întrucât pierd o parte însemnată din protecția lor tarifară. Anumite țări ACP, care depind în mare măsură de exporturile de banane, pot asista la dispariția industriei lor de export, alături de consecințele foarte grave pe plan social și economic. |
| --- | --- |

K.

Producătorii din țările ACP vor fi afectați în mod grav, întrucât pierd o parte însemnată din protecția lor tarifară. Anumite țări ACP, care depind în mare măsură de exporturile de banane, pot asista la dispariția industriei lor de export, alături de consecințele foarte grave pe plan social și economic.

| L. | În lipsa unor măsuri adecvate însoțitoare, regiunile europene producătoare de banane, unele dintre ele fiind printre cele mai sărace din UE și confruntându-se deja cu un nivel ridicat al șomajului, vor plăti, de asemenea, un preț socioeconomic deosebit de ridicat. |
| --- | --- |

L.

În lipsa unor măsuri adecvate însoțitoare, regiunile europene producătoare de banane, unele dintre ele fiind printre cele mai sărace din UE și confruntându-se deja cu un nivel ridicat al șomajului, vor plăti, de asemenea, un preț socioeconomic deosebit de ridicat.

| M. | Companiile multinaționale vor avea beneficii enorme în detrimentul comunităților agricole la scară mică din UE/ACP. |
| --- | --- |

M.

Companiile multinaționale vor avea beneficii enorme în detrimentul comunităților agricole la scară mică din UE/ACP.

| N. | Regiunile producătoare de banane din țările ACP și ale UE vor avea nevoie de mai mult sprijin financiar pentru a menține această activitate economică cheie cu scopul de a concura cu comerțul cu banane din regiunile cu niveluri foarte mici de salarii, condiții sociale și norme de mediu. |
| --- | --- |

N.

Regiunile producătoare de banane din țările ACP și ale UE vor avea nevoie de mai mult sprijin financiar pentru a menține această activitate economică cheie cu scopul de a concura cu comerțul cu banane din regiunile cu niveluri foarte mici de salarii, condiții sociale și norme de mediu.

| O. | Calea către banane din ce în ce mai ieftine poate duce la o scădere (race to the bottom) în ceea ce privește standardele de muncă, inclusiv munca copiilor, protecția mediului, corupția și evaziunea fiscală în sectorul bananelor. |
| --- | --- |

O.

Calea către banane din ce în ce mai ieftine poate duce la o scădere (race to the bottom) în ceea ce privește standardele de muncă, inclusiv munca copiilor, protecția mediului, corupția și evaziunea fiscală în sectorul bananelor.

| P. | Comisia Europeană a creat un pachet de sprijin pentru producătorii din țările ACP (măsuri însoțitoare pentru sectorul bananelor ) în valoare de 190 de milioane pe o perioadă de patru ani, cu o suplimentare de 10 milioane de euro în funcție de anumite condiții. Acest sprijin nu ia în considerare reducerile tarifare viitoare care rezultă din acordurile comerciale bilaterale cu țările din America Latină. |
| --- | --- |

P.

Comisia Europeană a creat un pachet de sprijin pentru producătorii din țările ACP (măsuri însoțitoare pentru sectorul bananelor ) în valoare de 190 de milioane pe o perioadă de patru ani, cu o suplimentare de 10 milioane de euro în funcție de anumite condiții. Acest sprijin nu ia în considerare reducerile tarifare viitoare care rezultă din acordurile comerciale bilaterale cu țările din America Latină.

| Q. | Noile concesii făcute pentru Columbia și Peru și care au fost deja solicitate de țările din America Centrală merg mult mai departe decât cele incluse în acordul recent și pot destabiliza alte țări din regiune, precum și economiile altor producători de banane din țările ACP și din UE. |
| --- | --- |

Q.

Noile concesii făcute pentru Columbia și Peru și care au fost deja solicitate de țările din America Centrală merg mult mai departe decât cele incluse în acordul recent și pot destabiliza alte țări din regiune, precum și economiile altor producători de banane din țările ACP și din UE.

| R. | Nu este prevăzut niciun sprijin suplimentar pentru producătorii din UE, în special pentru cei din regiunile ultraperiferice. |
| --- | --- |

R.

Nu este prevăzut niciun sprijin suplimentar pentru producătorii din UE, în special pentru cei din regiunile ultraperiferice.

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE, reamintind că în Tratatul de la Lisabona este acum consacrată coerența politicii de dezvoltare, solicită ca:

| 1. | Comisia să realizeze o evaluare a impactului economic, social și asupra mediului a acordului UE-America Latină privind comerțul cu banane pentru producătorii de banane din țările ACP și ale UE, astfel cum se stipulează în Declarația XIII a Acordului de la Cotonou; |
| --- | --- |

1.

Comisia să realizeze o evaluare a impactului economic, social și asupra mediului a acordului UE-America Latină privind comerțul cu banane pentru producătorii de banane din țările ACP și ale UE, astfel cum se stipulează în Declarația XIII a Acordului de la Cotonou;

| 2. | Comisia să ia în considerare pe bună dreptate faptul că creșterea pachetului financiar pentru sprijinirea producătorilor din țările ACP și europeni se adaptează noului regim și accelerează efectuarea plății acestor fonduri; |
| --- | --- |

2.

Comisia să ia în considerare pe bună dreptate faptul că creșterea pachetului financiar pentru sprijinirea producătorilor din țările ACP și europeni se adaptează noului regim și accelerează efectuarea plății acestor fonduri;

| 3. | Comisia să ia în considerare asistența specifică suplimentară financiară și tehnică pentru țările ACP pentru a aborda efectele sociale și de mediu și constrângerile la nivelul ofertei, precum și pentru a promova diversificarea dincolo de 2013; |
| --- | --- |

3.

Comisia să ia în considerare asistența specifică suplimentară financiară și tehnică pentru țările ACP pentru a aborda efectele sociale și de mediu și constrângerile la nivelul ofertei, precum și pentru a promova diversificarea dincolo de 2013;

| 4. | UE să prezinte măsuri pentru a sprijini în mare măsură statele dependente de banane să își diversifice economiile, inclusiv prin acordarea unui ajutor sporit pentru comerț, îndeplinirea angajamentelor CE și ale statelor membre în materie de ajutor pentru comerț de 1 miliard de euro, asumate de fiecare stat în parte (cu 50 % disponibil pentru țările ACP); |
| --- | --- |

4.

UE să prezinte măsuri pentru a sprijini în mare măsură statele dependente de banane să își diversifice economiile, inclusiv prin acordarea unui ajutor sporit pentru comerț, îndeplinirea angajamentelor CE și ale statelor membre în materie de ajutor pentru comerț de 1 miliard de euro, asumate de fiecare stat în parte (cu 50 % disponibil pentru țările ACP);

| 5. | Comisia să ofere sprijin pentru compensarea pierderilor provocate de producătorii din UE, să introducă treptat măsuri de încurajare a unei producții durabile de banane în UE și să asigure aplicarea efectivă a clauzei de salvgardare pentru banane în acordurile comerciale bilaterale și multilaterale; |
| --- | --- |

5.

Comisia să ofere sprijin pentru compensarea pierderilor provocate de producătorii din UE, să introducă treptat măsuri de încurajare a unei producții durabile de banane în UE și să asigure aplicarea efectivă a clauzei de salvgardare pentru banane în acordurile comerciale bilaterale și multilaterale;

| 6. | Orice reduceri tarifare noi în cadrul acordurilor comerciale bilaterale cu națiunile din America Latină care depășesc acordul cu OMC să aibă drept rezultat luarea unor măsuri compensatorii corespunzătoare; |
| --- | --- |

6.

Orice reduceri tarifare noi în cadrul acordurilor comerciale bilaterale cu națiunile din America Latină care depășesc acordul cu OMC să aibă drept rezultat luarea unor măsuri compensatorii corespunzătoare;

| 7. | Comisia să ofere producătorilor din țările ACP și ale UE certitudine juridică autentică privind viitorul sistemului de comerț cu banane și ca PE și parlamentele naționale din țările ACP să continue să monitorizeze îndeaproape această chestiune; |
| --- | --- |

7.

Comisia să ofere producătorilor din țările ACP și ale UE certitudine juridică autentică privind viitorul sistemului de comerț cu banane și ca PE și parlamentele naționale din țările ACP să continue să monitorizeze îndeaproape această chestiune;

| 8. | Autoritățile din UE și țările ACP să își intensifice eforturile pentru a se asigura că națiunile producătoare de banane aplică în mod eficient toate aspectele agendei decente a OIM privind munca; |
| --- | --- |

8.

Autoritățile din UE și țările ACP să își intensifice eforturile pentru a se asigura că națiunile producătoare de banane aplică în mod eficient toate aspectele agendei decente a OIM privind munca;

| 9. | Comisia să sporească sensibilizarea privind comerțul etic pentru a descuraja comercianții cu amănuntul europeni să importe banane de la producători, prin adoptarea de politici necorespunzătoare privind evaziunea fiscală, corupția, standardele de muncă și încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

9.

Comisia să sporească sensibilizarea privind comerțul etic pentru a descuraja comercianții cu amănuntul europeni să importe banane de la producători, prin adoptarea de politici necorespunzătoare privind evaziunea fiscală, corupția, standardele de muncă și încălcările drepturilor omului;

| 10. | Parlamentul European să considere în mod serios impactul acestor chestiuni ridicate în prezenta declarație înainte de a-și da aprobarea pentru încheierea acordului privind comerțul cu banane. |
| --- | --- |

10.

Parlamentul European să considere în mod serios impactul acestor chestiuni ridicate în prezenta declarație înainte de a-și da aprobarea pentru încheierea acordului privind comerțul cu banane.

Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru zona Caraibelor

Contextul în regiune

Regiunea se confruntă cu câteva provocări în calea dezvoltării durabile: populații mici; transport limitat și scump; vulnerabilitate extremă la schimbările climatice și catastrofe naturale; economii cu o singură cultură agricolă cu opțiuni limitate pentru diversificare.

Federația Indiilor de Vest (1958-1963) a lansat formal procesul de integrare în regiune. CARIFTA a reînceput procesul de integrare în 1967 și, începând cu 1973, CARICOM a adus un avânt suplimentar procesului prin numeroase inițiative, cum ar fi cooperarea și armonizarea politicii externe și raportul Girvan privind o perspectivă unică pentru o economie unică. În 1992 a fost creat CARIFORUM. Acesta numără ca membri țările din Caricom (11), precum și Republica Dominicană și Cuba și este semnatar al Acordului de la Cotonou.

Rolul CARIFORUM privește două aspecte: coordonarea alocării de fonduri și gestionarea punerii în aplicare a DSR/PIR, precum și punerea în aplicare a altor programe regionale finanțate de statele membre ale UE, printre alți donatori.

În prezent, eforturile pentru integrare regională se concentrează asupra CSME, având 2015 ca termen, și asupra Fazei a II-a, concepută să consolideze și să finalizeze economia unică.

În ciuda acestor inițiative, procesul de integrare în regiune duce în prezent lipsă de un oarecare avânt. Unii susțin că acest lucru se datorează lipsei unui sprijin din partea cetățenilor, alții consideră că stagnarea poate fi atribuită unei concentrări politice asupra unor chestiuni naționale, o viziune politică pe termen scurt determinată de un nivel foarte ridicat de rotație a reprezentanților aleși sau de o convingere politică conform căreia integrarea pe piața mondială poate oferi câștiguri economice substanțiale. Cu toate acestea, mulți recunosc că lipsa resurselor a împiedicat procesul și că DSR/PIR trebuie, prin urmare, să adreseze această chestiune în mod adecvat.

DSR/PIR din zona Caraibilor

DSR/PIR trebuie să abordeze provocările menționate anterior, dacă dorește să promoveze atât integrarea regională, cât și integrarea regiunii în cadrul economiei globale. În plus, DSR/PIR ar trebui să sprijine regiunea în punerea în aplicare a Acordului de parteneriat economic Cariforum-UE.

165 de milioane de euro sunt puse la dispoziția zonei Caraibilor în cadrul DSR/PIR:

| — | Domeniul de interes: Integrarea economică regională/Cooperarea și capacitatea APE de a construi capacități (alocare de 85-90 % sau 143 de milioane de euro) |
| --- | --- |

—

Domeniul de interes: Integrarea economică regională/Cooperarea și capacitatea APE de a construi capacități (alocare de 85-90 % sau 143 de milioane de euro)

| — | Zonele de intervenție majoră se bazează pe numeroase procese CARIFORUM existente de integrare și cooperare: uniunea economică a Organizației Statelor Est-Caraibiene (OECS) CSME; extinderea piețelor regionale; punerea în aplicare a APE (pentru care alocația este de 72,6 milioane de euro) și dezvoltarea resurselor umane în cadrul instituțiilor regionale. |
| --- | --- |

—

Zonele de intervenție majoră se bazează pe numeroase procese CARIFORUM existente de integrare și cooperare: uniunea economică a Organizației Statelor Est-Caraibiene (OECS) CSME; extinderea piețelor regionale; punerea în aplicare a APE (pentru care alocația este de 72,6 milioane de euro) și dezvoltarea resurselor umane în cadrul instituțiilor regionale.

| — | Domeniul secundar: Vulnerabilitățile și problemele sociale (alocație de 10-15 % sau 22 de milioane de euro) |
| --- | --- |

—

Domeniul secundar: Vulnerabilitățile și problemele sociale (alocație de 10-15 % sau 22 de milioane de euro)

| — | Domeniul secundar este menit să acorde o atenție specială criminalității și securității, mobilizării actorilor nestatali și dezvoltării de capacități. |
| --- | --- |

—

Domeniul secundar este menit să acorde o atenție specială criminalității și securității, mobilizării actorilor nestatali și dezvoltării de capacități.

Analiza DSR/PIR

| — | Grup de experți independenți: este esențial ca societatea civilă, mediul academic și sectorul privat să fie pe deplin implicați în procesul de revizuire strategică a DSR/PIR. |
| --- | --- |

—

Grup de experți independenți: este esențial ca societatea civilă, mediul academic și sectorul privat să fie pe deplin implicați în procesul de revizuire strategică a DSR/PIR.

| — | Prin urmare, Adunarea Parlamentară Paritară sprijină crearea unui grup de experți independenți cu mandatul de a identifica blocajele în calea accelerării creșterii economice și a dezvoltării mijloacelor de subzistență în regiune. În urma identificării contribuțiilor necesare de resurse financiare și umane, grupul ar putea face recomandări financiare și instituționale cu privire la modul optim de stimulare a creșterii economice și de consolidare a mijloacelor de subzistență. |
| --- | --- |

—

Prin urmare, Adunarea Parlamentară Paritară sprijină crearea unui grup de experți independenți cu mandatul de a identifica blocajele în calea accelerării creșterii economice și a dezvoltării mijloacelor de subzistență în regiune. În urma identificării contribuțiilor necesare de resurse financiare și umane, grupul ar putea face recomandări financiare și instituționale cu privire la modul optim de stimulare a creșterii economice și de consolidare a mijloacelor de subzistență.

| — | Integrarea regională economică/Cooperarea: În paralel cu construirea de capacități și inițiativele instituționale susținute în cadrul domeniului de interes, Adunarea Parlamentară Paritară consideră că o parte din cele 143 de milioane de euro ar trebui alocată proiectelor din domeniile educației, creării de locuri de muncă, energiei și transportului aerian și maritim. |
| --- | --- |

—

Integrarea regională economică/Cooperarea: În paralel cu construirea de capacități și inițiativele instituționale susținute în cadrul domeniului de interes, Adunarea Parlamentară Paritară consideră că o parte din cele 143 de milioane de euro ar trebui alocată proiectelor din domeniile educației, creării de locuri de muncă, energiei și transportului aerian și maritim.

| — | Există un potențial real de a promova integrarea regională și de a stimula dezvoltarea cu ajutorul unor astfel de cheltuieli specifice și concrete. |
| --- | --- |

—

Există un potențial real de a promova integrarea regională și de a stimula dezvoltarea cu ajutorul unor astfel de cheltuieli specifice și concrete.

| — | Dezvoltarea economică: DSR/PIR identifică numeroase impedimente importante în calea dezvoltării economice: două dintre acestea sunt standardele înalte de conformitate UE-SPS și opțiunile limitate de diversificare economică. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea economică: DSR/PIR identifică numeroase impedimente importante în calea dezvoltării economice: două dintre acestea sunt standardele înalte de conformitate UE-SPS și opțiunile limitate de diversificare economică.

| — | Adunarea Parlamentară Paritară subliniază necesitatea ca o proporție echitabilă din fondul ACP în valoare de 30 de milioane de euro destinată conformității cu SPS să fie alocată pentru Cariforum. În special, acest fond ar trebui să se concentreze asupra sectorului piscicol, precum și asupra industriilor recente, cum ar fi acvacultura, agro-procesarea și serviciile (de exemplu, spa și ecoturism). |
| --- | --- |

—

Adunarea Parlamentară Paritară subliniază necesitatea ca o proporție echitabilă din fondul ACP în valoare de 30 de milioane de euro destinată conformității cu SPS să fie alocată pentru Cariforum. În special, acest fond ar trebui să se concentreze asupra sectorului piscicol, precum și asupra industriilor recente, cum ar fi acvacultura, agro-procesarea și serviciile (de exemplu, spa și ecoturism).

| — | Cercetarea și inovarea pot genera diversificare economică și, în special, IMM-urile și sectorul întreprinderilor agricole ar putea beneficia de avantaje datorită unui accent mai pronunțat pus pe cercetare și inovare. |
| --- | --- |

—

Cercetarea și inovarea pot genera diversificare economică și, în special, IMM-urile și sectorul întreprinderilor agricole ar putea beneficia de avantaje datorită unui accent mai pronunțat pus pe cercetare și inovare.

| — | Punerea în aplicare a Acordului pentru parteneriat economic (APE): Alături de alocarea DSR/PIR, multe din PIN-urile specifice țărilor sunt orientate spre APE și activități conexe, cum ar fi competitivitatea, administrarea publică a reformelor și infrastructura. 454 milioane de euro din resursele programelor naționale (75 % din cele 600 de milioane disponibile) sunt alocate asistenței în domeniul comerțului. |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a Acordului pentru parteneriat economic (APE): Alături de alocarea DSR/PIR, multe din PIN-urile specifice țărilor sunt orientate spre APE și activități conexe, cum ar fi competitivitatea, administrarea publică a reformelor și infrastructura. 454 milioane de euro din resursele programelor naționale (75 % din cele 600 de milioane disponibile) sunt alocate asistenței în domeniul comerțului.

| — | APE necesită modificări importante ale organizării și structurii. Provocările, de exemplu consolidarea serviciului juridic, sunt considerabile și regiunea ar trebui să fie susținută într-un mod corespunzător pentru a face față provocărilor respective. |
| --- | --- |

—

APE necesită modificări importante ale organizării și structurii. Provocările, de exemplu consolidarea serviciului juridic, sunt considerabile și regiunea ar trebui să fie susținută într-un mod corespunzător pentru a face față provocărilor respective.

| — | APE subliniază importanța îndeplinirii de către CE și statele membre ale UE a angajamentului Ajutor pentru Comerț (ApC) în valoare de un miliard de euro din partea fiecărui stat în parte (50 % fiind pus la dispoziția țărilor ACP) până în 2010. După cum a fost menționat anterior, conformitatea cu SPS rămâne o prioritate. |
| --- | --- |

—

APE subliniază importanța îndeplinirii de către CE și statele membre ale UE a angajamentului Ajutor pentru Comerț (ApC) în valoare de un miliard de euro din partea fiecărui stat în parte (50 % fiind pus la dispoziția țărilor ACP) până în 2010. După cum a fost menționat anterior, conformitatea cu SPS rămâne o prioritate.

| — | Revizuirea intermediară a DSR/PIR (și, în mod similar, a Documentelor de strategie națională/Programelor indicative naționale) ar trebui să reprezinte o oportunitate autentică de a revizui finanțarea, dacă statele membre ale UE nu își îndeplinesc angajamentul ApC. |
| --- | --- |

—

Revizuirea intermediară a DSR/PIR (și, în mod similar, a Documentelor de strategie națională/Programelor indicative naționale) ar trebui să reprezinte o oportunitate autentică de a revizui finanțarea, dacă statele membre ale UE nu își îndeplinesc angajamentul ApC.

| — | Siguranța alimentară: Răspunsul la criza alimentară globală a fost întârziat în regiune. Această întârziere subliniază necesitatea unui consens regional privind modalitățile optime de creștere a producției agricole. În timp ce anumite țări acordă deja siguranței alimentare o poziție prioritară în planificarea dezvoltării lor, Strategia globală pentru dezvoltarea regională ar putea garanta în mod eficient o producție agricolă corespunzătoare. Pentru a garanta siguranța alimentară pe termen mediu spre lung, regiunea trebuie să asigure ajutorul pentru dezvoltare necesar pentru a stimula sectorul agricol. |
| --- | --- |

—

Siguranța alimentară: Răspunsul la criza alimentară globală a fost întârziat în regiune. Această întârziere subliniază necesitatea unui consens regional privind modalitățile optime de creștere a producției agricole. În timp ce anumite țări acordă deja siguranței alimentare o poziție prioritară în planificarea dezvoltării lor, Strategia globală pentru dezvoltarea regională ar putea garanta în mod eficient o producție agricolă corespunzătoare. Pentru a garanta siguranța alimentară pe termen mediu spre lung, regiunea trebuie să asigure ajutorul pentru dezvoltare necesar pentru a stimula sectorul agricol.

| — | Adunarea Parlamentară Paritară recunoaște faptul că CE i-a angajat 1 miliard de euro pe o perioadă de trei ani pentru 23 de țări care au fost afectate cel mai grav de criza alimentară și salută faptul că 15,8 milioane de euro au fost cheltuiți în Haiti în 2009. |
| --- | --- |

—

Adunarea Parlamentară Paritară recunoaște faptul că CE i-a angajat 1 miliard de euro pe o perioadă de trei ani pentru 23 de țări care au fost afectate cel mai grav de criza alimentară și salută faptul că 15,8 milioane de euro au fost cheltuiți în Haiti în 2009.

| — | Resurse umane și exodul creierelor: Regiunea se străduiește să dezvolte o gamă largă de expertiză formată la domiciliu și acest deficit împiedică dezvoltarea umană, bunăstarea, diversificarea economică și creșterea economică. |
| --- | --- |

—

Resurse umane și exodul creierelor: Regiunea se străduiește să dezvolte o gamă largă de expertiză formată la domiciliu și acest deficit împiedică dezvoltarea umană, bunăstarea, diversificarea economică și creșterea economică.

| — | În plus, regiunea este grav afectată de un exod serios al creierelor (12). Libera circulație a forței de muncă și punerea în comun a resurselor umane din regiune atenuează această problemă într-o anumită măsură și Adunarea Parlamentară Paritară salută, prin urmare, alocarea a aproape 10 milioane de euro pentru dezvoltarea resurselor umane și construirea de capacități la nivel regional. |
| --- | --- |

—

În plus, regiunea este grav afectată de un exod serios al creierelor (12). Libera circulație a forței de muncă și punerea în comun a resurselor umane din regiune atenuează această problemă într-o anumită măsură și Adunarea Parlamentară Paritară salută, prin urmare, alocarea a aproape 10 milioane de euro pentru dezvoltarea resurselor umane și construirea de capacități la nivel regional.

| — | Cu toate acestea, pentru a aborda originea problemei, regiunea trebuie să poată oferi stimulente imigranților pentru ca aceștia să se întoarcă la casele lor și să își împărtășească abilitățile dobândite în beneficiul regiunii. |
| --- | --- |

—

Cu toate acestea, pentru a aborda originea problemei, regiunea trebuie să poată oferi stimulente imigranților pentru ca aceștia să se întoarcă la casele lor și să își împărtășească abilitățile dobândite în beneficiul regiunii.

| — | Un dialog politic serios ar trebui să fie încurajat, și, în special, o analiză a eforturilor Guyanei și ale altor țări de a contracara migrația din anii '90 ar putea fi instructivă. În acest scop, CE ar trebui să aloce finanțare pentru a crește cooperarea regională privind chestiuni legate de migrație și pentru a construi capacități în scopul reducerii exodului de creiere. |
| --- | --- |

—

Un dialog politic serios ar trebui să fie încurajat, și, în special, o analiză a eforturilor Guyanei și ale altor țări de a contracara migrația din anii '90 ar putea fi instructivă. În acest scop, CE ar trebui să aloce finanțare pentru a crește cooperarea regională privind chestiuni legate de migrație și pentru a construi capacități în scopul reducerii exodului de creiere.

| — | Schimbările climatice: Schimbările climatice au efecte disproporționate asupra statelor insulare mici, cum sunt cele din zona Caraibilor. |
| --- | --- |

—

Schimbările climatice: Schimbările climatice au efecte disproporționate asupra statelor insulare mici, cum sunt cele din zona Caraibilor.

| — | Deși DSR/PIR nu conțin dispoziții care să abordeze schimbările climatice, în 2009, Comisia Europeană a alocat 71 de milioane de euro pentru a aborda schimbările climatice legate de migrație și 97 de milioane de euro pentru adaptare. Comisia intenționează în viitor să dedice 3 milioane de euro Cubei și 8 milioane de euro prin intermediul Alianței mondiale împotriva schimbărilor climatice (GCCA) pentru a sprijini CCCCC în punerea în aplicare a strategiei regionale. |
| --- | --- |

—

Deși DSR/PIR nu conțin dispoziții care să abordeze schimbările climatice, în 2009, Comisia Europeană a alocat 71 de milioane de euro pentru a aborda schimbările climatice legate de migrație și 97 de milioane de euro pentru adaptare. Comisia intenționează în viitor să dedice 3 milioane de euro Cubei și 8 milioane de euro prin intermediul Alianței mondiale împotriva schimbărilor climatice (GCCA) pentru a sprijini CCCCC în punerea în aplicare a strategiei regionale.

| — | Ar fi util ca Adunarea Parlamentară Paritară să dispună de informații suplimentare - atât sub aspectul finanțării pentru, cât și al coordonării cu - UE și inițiativele și programele regionale, cum ar GCCA, Strategia UE pentru reducerea riscurilor de dezastru în țările în curs de dezvoltare, Programul tematic ICD pentru „Mediu și gestionarea durabilă a resurselor naturale”, Programul cadru regional pentru comunitatea Caraibilor pentru 2005-2015 (din CDEMA), Cadrul extins și Strategia de gestionare a dezastrelor (tot din CDEMA) și CCCCC. |
| --- | --- |

—

Ar fi util ca Adunarea Parlamentară Paritară să dispună de informații suplimentare - atât sub aspectul finanțării pentru, cât și al coordonării cu - UE și inițiativele și programele regionale, cum ar GCCA, Strategia UE pentru reducerea riscurilor de dezastru în țările în curs de dezvoltare, Programul tematic ICD pentru „Mediu și gestionarea durabilă a resurselor naturale”, Programul cadru regional pentru comunitatea Caraibilor pentru 2005-2015 (din CDEMA), Cadrul extins și Strategia de gestionare a dezastrelor (tot din CDEMA) și CCCCC.

| — | Egalitatea de gen: Chestiunile legate de egalitatea de gen ar trebui să ocupe un loc mai de frunte pe agenda politică în special în contextul crizei financiare recente care a făcut ca disponibilitatea unei „munci decente” să fie mai dificilă pentru femei. |
| --- | --- |

—

Egalitatea de gen: Chestiunile legate de egalitatea de gen ar trebui să ocupe un loc mai de frunte pe agenda politică în special în contextul crizei financiare recente care a făcut ca disponibilitatea unei „munci decente” să fie mai dificilă pentru femei.

| — | Coordonarea donatorilor: Coerența strategiilor donatorilor și modurile de punere în aplicare reprezintă, fără îndoială, o prioritate atât pentru a reduce povara impusă guvernelor naționale și instituțiilor regionale, cât și pentru a spori eficiența ajutorului internațional. Cu toate acestea, conform rapoartelor întocmite de diverși donatori, diplomați și membri ai mediului academic, principiile Declarațiilor de la Paris și de la Accra privind eficiența ajutoarelor sunt departe de a fi puse în aplicare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

Coordonarea donatorilor: Coerența strategiilor donatorilor și modurile de punere în aplicare reprezintă, fără îndoială, o prioritate atât pentru a reduce povara impusă guvernelor naționale și instituțiilor regionale, cât și pentru a spori eficiența ajutorului internațional. Cu toate acestea, conform rapoartelor întocmite de diverși donatori, diplomați și membri ai mediului academic, principiile Declarațiilor de la Paris și de la Accra privind eficiența ajutoarelor sunt departe de a fi puse în aplicare în mod corespunzător.

| — | În calitate de donator cheie, UE ar trebui nu doar să depună eforturi suplimentare pentru a raționaliza propriile cerințe de donator, ci și să colaboreze cu alți donatori pentru a spori coordonarea și a minimiza pierderile. Adunarea Parlamentară Paritară sprijină executarea proiectelor regionale (de exemplu, CARTAC, PANCAP, CNRM și multe proiecte ale OECS) și salută rolul principal al CE în coordonarea donatorilor pentru PANCAP. Adunarea Parlamentară Paritară încurajează CE să ofere sprijin financiar CDEA la care participă mulți donatori implicați în gestionarea dezastrelor dar care - conform DSR/PIR - nu deține în prezent capacitatea de a coordona donatorii în mod eficient. |
| --- | --- |

—

În calitate de donator cheie, UE ar trebui nu doar să depună eforturi suplimentare pentru a raționaliza propriile cerințe de donator, ci și să colaboreze cu alți donatori pentru a spori coordonarea și a minimiza pierderile. Adunarea Parlamentară Paritară sprijină executarea proiectelor regionale (de exemplu, CARTAC, PANCAP, CNRM și multe proiecte ale OECS) și salută rolul principal al CE în coordonarea donatorilor pentru PANCAP. Adunarea Parlamentară Paritară încurajează CE să ofere sprijin financiar CDEA la care participă mulți donatori implicați în gestionarea dezastrelor dar care - conform DSR/PIR - nu deține în prezent capacitatea de a coordona donatorii în mod eficient.

| — | Punerea în aplicare a ajutoarelor: Adunarea Parlamentară Paritară sprijină înființarea unui fond pentru dezvoltare regională - în cadrul Fondului pentru dezvoltare Caricom - pentru a gestiona și alte fonduri. |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a ajutoarelor: Adunarea Parlamentară Paritară sprijină înființarea unui fond pentru dezvoltare regională - în cadrul Fondului pentru dezvoltare Caricom - pentru a gestiona și alte fonduri.

| — | Adunarea Parlamentară Paritară așteaptă cu nerăbdare să primească informații suplimentare cu privire la rezultatele studiului realizat de secretariatul Cariforum, precum și cu privire la discuțiile dintre Comisia Europeană, autoritățile regionale și BEI referitoare la posibilitatea de a înființa un Fond pentru infrastructura din Caraibe construit pe baza modelului african. |
| --- | --- |

—

Adunarea Parlamentară Paritară așteaptă cu nerăbdare să primească informații suplimentare cu privire la rezultatele studiului realizat de secretariatul Cariforum, precum și cu privire la discuțiile dintre Comisia Europeană, autoritățile regionale și BEI referitoare la posibilitatea de a înființa un Fond pentru infrastructura din Caraibe construit pe baza modelului african.

| — | Audit: Alături de supravegherea parlamentară a DSR/PIR, Adunarea Parlamentară Paritară recomandă să se realizeze un audit independent. Obiectivele sale ar trebui să fie evaluate în primul rând pentru a stabili dacă partea Cariforum de o zecime din FED a fost cheltuită în mod eficient. În al doilea rând, auditul ar trebui să prezinte un raport referitor la problema dacă beneficiile zecimii din FED au fost simțite în mod egal în regiune sau dacă aceste beneficii s-au axat asupra unor buzunare geografice sau sectoriale specifice. |
| --- | --- |

—

Audit: Alături de supravegherea parlamentară a DSR/PIR, Adunarea Parlamentară Paritară recomandă să se realizeze un audit independent. Obiectivele sale ar trebui să fie evaluate în primul rând pentru a stabili dacă partea Cariforum de o zecime din FED a fost cheltuită în mod eficient. În al doilea rând, auditul ar trebui să prezinte un raport referitor la problema dacă beneficiile zecimii din FED au fost simțite în mod egal în regiune sau dacă aceste beneficii s-au axat asupra unor buzunare geografice sau sectoriale specifice.

Recomandări

După cum s-a subliniat anterior, o parte din interesul local este integrarea regională economică și cooperarea.

Adunarea Parlamentară Paritară sprijină acest obiectiv, subliniind în același timp ideea că obiectivul ar trebui să fie o creștere economică durabilă și orientată spre dezvoltare care să poată consolida și unifica poziția de negociere a regiunii pe scena globală.

În mod similar, capacitatea APE de a construi capacități reprezintă o parte cheie a domeniului de interes și DSR/PIR trebuie, prin urmare, să ofere sprijin tehnic și financiar pentru a stabili cadrele relevante.

Contracararea efectelor migrației și ale exodului de creiere, garantarea siguranței alimentare și combaterea schimbărilor climatice sunt provocări cheie care solicită un răspuns la nivel regional.

O coordonare mai bună este necesară de urgență în regiune. Adunarea Parlamentară Paritară solicită Comunității Europene să ia în considerare recomandările descrise în mod detaliat mai sus.

În timp ce Parlamentul European poate oferi supraveghere parlamentară din partea UE, ar trebui subliniat cu regret faptul că acest lucru este mai dificil să fie realizat de Cariforum din cauza lipsei unui parlament regional.

LISTĂ DE ABREVIERI

| ApC | Ajutor pentru comerț |
| --- | --- |
| CARICOM | Comunitatea Caraibilor |
| CARIFTA | Asociația Caraibiană a Liberului Schimb |
| CARIFORUM | Forumul caraibian al statelor ACP |
| CARTAC | Centrul caraibian de asistență tehnică regională |
| CCCCC | Centrul pentru schimbări climatice din comunitatea caraibiană |
| CDEMA | Agenția caraibiană de gestionare a situațiilor de urgență |
| CRNM | Mecanismul de negociere regională în Caraibe |
| CSME | CARICOM Piața unică și economia |
| CSP | Documente de strategie națională |
| ICD | Instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare |
| FED | Fondul european de dezvoltare |
| BEI | Banca Europeană de Investiții |
| APE | Acord de parteneriat economic |
| GCCA | Alianța mondială împotriva schimbărilor climatice |
| APP | Adunarea Parlamentară Paritară |
| PIN | Program indicativ național |
| OCDE | Organizația pentru cooperare și dezvoltare economică |
| OECS | Organizația Statelor Est-Caraibiene |
| PANCAP | Parteneriatul Pan-caraibian împotriva virusului HIV/SIDA |
| RPTF | Grup operativ de pregătire la nivel regional |
| IMM | Întreprinderi mici și mijlocii |
| SPS | Sanitar și Fitosanitar |

ApC

Ajutor pentru comerț

CARICOM

Comunitatea Caraibilor

CARIFTA

Asociația Caraibiană a Liberului Schimb

CARIFORUM

Forumul caraibian al statelor ACP

CARTAC

Centrul caraibian de asistență tehnică regională

CCCCC

Centrul pentru schimbări climatice din comunitatea caraibiană

CDEMA

Agenția caraibiană de gestionare a situațiilor de urgență

CRNM

Mecanismul de negociere regională în Caraibe

CSME

CARICOM Piața unică și economia

CSP

Documente de strategie națională

ICD

Instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare

FED

Fondul european de dezvoltare

BEI

Banca Europeană de Investiții

APE

Acord de parteneriat economic

GCCA

Alianța mondială împotriva schimbărilor climatice

APP

Adunarea Parlamentară Paritară

PIN

Program indicativ național

OCDE

Organizația pentru cooperare și dezvoltare economică

OECS

Organizația Statelor Est-Caraibiene

PANCAP

Parteneriatul Pan-caraibian împotriva virusului HIV/SIDA

RPTF

Grup operativ de pregătire la nivel regional

IMM

Întreprinderi mici și mijlocii

SPS

Sanitar și Fitosanitar

Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru Africa de Est și de Sud și Oceanul Indian

Documentul de strategie regională (DSR) pentru Africa de Est și de Sud și Oceanul Indian acoperă 21 de state și 4 organizații regionale (OR) - Piața Comună a Africii de Est și Sud (COMESA), Comunitatea Africii de Est (EAC), Autoritatea Interguvernamentală pentru Dezvoltare (IGAD) și Comisia Oceanului Indian (COI). Această zonă geografică include, de asemenea, o regiune europeană ultraperiferică, La Réunion, și un teritoriu maritim francez, Mayotte.

Scopurile și obiectivele DSR

Scopul DSR, astfel cum a fost definit de Uniunea Europeană și numeroasele OR-uri partenere, este de a contribui la consolidarea procesului de integrare regională urmărit de aceste organizații. Accentul este pus pe deschiderea de piețe și crearea unei piețe comune.

Strategia are, de asemenea, drept ultim obiectiv de a contribui la eradicarea sărăciei și de a sprijini realizarea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM). Ca și în cazul integrării regionale, acest obiectiv va fi realizat prin creștere economică și dezvoltarea comerțului.

Procesele de integrare regională urmărite în Africa de Est și de Sud și în regiunea Oceanului Indian

Regiunea aflată în discuție este condusă de patru organizații regionale importante. Aceste patru organizații regionale urmăresc, în paralel, obiective diferite, dar complementare.

Organizația regională care include cel mai mare număr de țări din zonă este COMESA. Obiectivul acesteia este de a crea o zonă de liber schimb și o uniune vamală și monetară între membrii săi și, în acest sens, de a deveni o comunitate total integrată, competitivă pe plan internațional, cu un standard ridicat de trai pentru națiunile membre și toți ceilalți care sunt pregătiți să se alăture unei Comunități economice africane (CEA).

Comunitatea Africii de Est (EAC) pare a urmări obiective similare cu cele ale COMESA, și chiar pare că fi depășit-o pe cea de-a doua: o uniune vamală a fost formată în 2005, o piață comună este planificată pentru 2010, și o uniune monetară pentru 2010.

Celelalte două organizații regionale importante din regiune sunt mai limitate ca domeniu de aplicare. Ele acoperă regiuni mai mici cu granițe comune, sau, în cazul COI, delimitând același ocean.

COI are câteva obiective: solidaritate între națiuni, și apărarea intereselor insulei în forumuri internaționale și organizații de integrare regională; conservarea și dezvoltarea mediului și a resurselor naturale; dimensiunea regională a dezvoltării umane.

Obiectivele IGAD se concentrează pe: agricultură, mediu, cooperare socială și economică, pace și securitate, și egalitate între bărbați și femei.

Ajutorul acordat de DSR pentru aprofundarea procesului de integrare regională și realizarea ODM-urilor

O sumă în valoare de 645 de milioane de euro a fost repartizată către DSR fiind destinată procesului de integrare economică din regiune. Pentru punerea eficientă în aplicare a acestei strategii, cele patru REC colaborează în cadrul unui Comitet interregional de coordonare.

Prin urmare, este de competența Comitetului interregional de coordonare (care este alcătuit din reprezentanți ai COMESA, IAC, COI și IGAD, precum și din reprezentanți ai UE și secretariatului ACP) să preia sarcina de coordonare în vederea realizării unei integrări regionale mai eficiente prin comerț și investiții, care sunt într-adevăr sinonime cu dezvoltarea pentru țările în cauză. Cooperarea și coordonarea în cadrul acestui comitet a înregistrat câteva rezultate încurajatoare în timpul punerii în aplicare a celui de-al 10-lea FED. De acest comitet va depinde succesul aspirației de a genera dezvoltare socială și o uniformizare superioară a standardelor de trai prin intermediul creșterii economice și a deschiderii regionale a piețelor. Comitetul va trebui, de asemenea, să abordeze sarcina de a asigura că numeroasele organizații regionale vor supraviețui fără să fie necesară implicarea tuturor.

Documentele de strategie regională (DSR) versus acordurile de parteneriat economic (APE)

Acordurile de parteneriat economic (APE) sunt menite să sprijine procesul de integrare regională, și nu invers. Acest lucru face să fie mult mai importantă reiterarea ideii că nu se poate impune din exterior felul în care ar trebui să se desfășoare procesele de integrare regională, și UE trebuie să se mulțumească cu sprijinirea procesului(- ălor) selectate de țările ACP.

SADEC, COMESA și IAC au decis la summitul de la Kampala din 2008 să elaboreze o agendă de lucru menită să aducă mai aproape cele trei organizații regionale pentru a le armoniza legislațiile și pentru a crea o piață unică extinsă. Procesul constă în semnarea preliminară a acordului de liber schimb, care are drept obiectiv instituirea unei uniuni vamale, care, la rândul său, va duce la crearea AEC.

În paralel cu acest proiect major convenit de cele trei organizații regionale, există două strategii regionale și trei acorduri de parteneriat economic (APE). Prin urmare, este dificil de definit cu precizie modul în care UE, prin intermediul celui de-al 10-leaFED și prin acorduri de parteneriat economic (APE), intenționează să sprijine procesele de integrare regională fără a aduce diferitele organizații regionale în concurență în ceea ce privește stabilirea unor piețe comune diferite (acest program beneficiind de fonduri FED la un nivel de 85 %) și fără a căuta să susțină, în analiza finală, în primul rând crearea unor APE-uri.

Cele trei APE-uri aflate în curs de negociere în cele două regiuni definite de cel de-al 10-lea FED par a fi considerate de consiliul tripartit alcătuit din COMESA, SADEC și EAC drept pietre de temelie ale construcției AEC. Prin urmare, UE trebuie să asigure că cele două strategii regionale aflate în funcțiune și cele trei APE-uri în curs de negociere nu au efectul de a dezorganiza acest proces în mod semnificativ sau pe o durată îndelungată.

Consiliul tripartit COMESA-EAC-SADC a decis la summitul de la Kampala din octombrie 2008 să stabilească o zonă de liber schimb, care va fi urmată de o uniune vamală. APE-urile care sunt în prezent negociate sub forma configurațiilor cu structură tripartită ar trebui să consolideze procesul de integrare care a început deja.

Obiectivul strategiei de a sprijini pacea și stabilitatea regională

Integrarea politică, buna guvernare și siguranța oamenilor sunt factori cheie în succesul proceselor de integrare economică. Niciunul nu poate fi atins fără celălalt. Obiectivul II al acestei strategii este menit să sprijine această dimensiune prin acordarea de ajutor celor patru organizații regionale din regiune să își îmbunătățească nivelurile de transparență, democratizare, securitate, stabilitate și dezvoltare durabilă. Din acest punct de vedere, faza pregătitoare a programului se concentrează asupra identificării cu succes a mecanismelor strategice de cooperare interregională care promovează pacea, democratizarea și dezvoltarea durabilă în regiune. Proiecte specifice, bine gândite vor fi rodul acestei faze preliminare.

Programul pare a debuta conform liniilor corecte. Cu toate acestea, se poate întâmpla ca fondurile alocate acestuia să nu fie pe măsura ambițiilor și nevoilor din această zonă.

Participarea insulelor La Réunion și Mayotte la această strategie

În primul rând, este regretabil că numele insulei Mayotte, care este în orice sens o parte a Oceanului Indian, nu apare nicăieri în această strategie.

Anexa consacrată implicării insulei La Réunion la cel de-al 10-lea FED și procesul integrării regionale se îndreaptă în direcția cea bună. Cu toate acestea, pozițiile stabilite de Comisia Europeană nu se reflectă în ceea ce face aceasta în mod efectiv pentru La Réunion în cadrul negocierilor paralele a Acordurilor de parteneriat economic. Regiunile ultraperiferice trebuie să fie privite de Comisie la toate nivelurile drept motoare potențiale ale dezvoltării regiunii geografice căreia le aparțin, și nu doar în anexele la cel de-al 10-lea FED.

Este regretabil, de asemenea, faptul că un proiect major pentru dezvoltarea noilor tehnologii ale informației și comunicării (TIC) și, în special a internetului de mare viteză, nu este finanțat în mod specific de COI. Discontinuitatea digitală persistă de-a lungul acestei limite a oceanului, care este în mod firesc dependent într-o măsură foarte mare de legăturile intercontinentale submaritime, și în care forțele de pe piață sunt în joc în dezavantajul utilizatorilor din punctul de vedere al calității serviciilor oferite și al costului ridicat al acestora comparativ cu regiunile continentale. Cel de-al 10-lea FED ar fi trebuit să încurajeze crearea unor platforme de distribuție a noilor tehnologii ale informației și comunicării (TIC) la nivel regional, în special pentru COI.

De asemenea, ar fi de dorit ca Comisia să ia în considerare crearea unui singur instrument de cooperare financiară specific regiunilor ultraperiferice, și punerea în practică a unor proceduri simple de gestionare, în vederea luării unor măsuri reale pentru a garanta faptul că regiunile ultraperiferice își pot juca rolul recunoscut de motoare potențiale ale dezvoltării regionale reciproce.

Același lucru este valabil pentru proiectele de creare a unor legături actualizate maritime, aeriene și feroviare, care joacă în continuare un rol foarte important din perspectiva dezvoltării comerțului, printre altele.

Recomandări

În lumina acestei strategii, se consideră că integrarea în comerțul mondial și dinamismul economic reprezintă principalii factori de care are nevoie regiunea în vederea finalizării dezvoltării umane și sociale. Modelul care este citat și presupus a fi cel care va aprofunda procesul de integrare regională este cel al UE: stabilirea unei piețe comune și a unei uniuni vamale și monetare. Poate este regretabil faptul că sprijinul pentru crearea unei politici agricole comune pentru această regiune nu a făcut parte dintr-un proces valid de integrare. Și totuși Politica agricolă comună (PAC), ca și piața comună, face parte din modelul succesului UE și a contribuit la realizarea unei uniuni mai strânse ca niciodată între popoare și state. De asemenea, aceasta s-ar putea dovedi a fi un model mai mult decât relevant pentru această regiune, care i-ar permite acesteia, spre beneficiul deplin al locuitorilor, să satisfacă dreptul comun la independență alimentară (care a fost scopul inițial al PAC în UE). De asemenea, trebuie să se asigure, în contextul celui de-al 11-lea FED, faptul că sunt găsite mecanisme care vor permite implicarea parlamentelor naționale ale statelor membre din regiunea organizațiilor regionale.

Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru SADC

Contextul în regiune

Comunitatea pentru dezvoltarea Africii de Sud (SADC) este un organism economic și politic internațional care intenționează să creeze condițiile pentru dezvoltare și creștere economică și socială în Africa de Sud. Deși integrarea economică stă la baza agendei SADC, cooperarea politică este, de asemenea, inclusă.

SADC a fost înființată în 1980 drept Conferința pentru coordonarea dezvoltării Africii de Sud (SADCC) cu obiectivul de a coordona ajutorul pentru dezvoltare și de a reduce dependența economică de apartheidul de atunci din Africa de Sud. Aceasta a fost transformată în SADC doisprezece ani mai târziu. În prezent, SADC este alcătuită din 15 membri: Angola, Botswana, Republica Democratică Congo, Lesotho, Madagascar, Malawi, Mauritius, Mozambic, Namibia, Seychelles, Africa de Sud, Swaziland, Republica Unită a Tanzaniei, Zambia și Zimbabwe.

Din nefericire, apartenența la SADC se suprapune altor organizații regionale, cum ar fi Uniunea Vamală din Sudul Africii (SACU), Piața Comună pentru Africa de Sud-Est (COMESA), Comunitatea est-africană (EAC), și altele. Această apartenență națională multiplă a comunităților regionale economice continuă să reprezinte un risc la adresa integrării regionale în Africa de Sud. Mai mult, regiunea SADC negociază cu UE în trei configurații diferite de acorduri de parteneriat economic (APE) (SADC, ESA - Africa de Est și Sud și EAC). Grupul de negociere APE SADC cuprinde doar o jumătate din membrii actuali ai SADC.

În general, SADC este marcată de enorme dezechilibre economice regionale, suferind din cauza unor economii mici și puțin diversificate, precum și a unor inegalități pronunțate și a sărăciei. Este una dintre cele mai sărace regiuni din lume - aproape 45 % din numărul total al populației din SADC trăiește cu 1 USD pe zi. SADC are cea mai mare prevalență a virusului HIV la nivel mondial (1/3 din numărul total de persoane din lume care au virusul HIV/SIDA se află în SADC) cu implicații economice și sociale catastrofale în regiune, afectând creșterea VNB, oferta de muncă, inegalitatea veniturilor, dezvoltarea umană și atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) în general. În ceea ce privește nivelul de finalizare a școlii primare, țările SADC sunt printre țările cu cele mai scăzute rate din lume. Regiunea se confruntă, de asemenea, cu provocări în domeniul securității alimentelor și apei, precum și a democrației, păcii și securității, care determină frecvent mișcări în masă a populației din SADC. Provocări majore rămân, de asemenea, emanciparea economică a femeilor, participarea acestora la procesul de luare a deciziilor și drepturile omului și cele legale. Societatea civilă din regiune este caracterizată ca fiind slabă, fragmentată și cu o abordare retroactivă în relațiile sale cu guvernele și organizațiile regionale.

Răspunsul propus în SADC DSR/PIR

Programul indicativ regional alocă 116 milioane de euro regiunii SADC, după cum urmează:

| — | Domeniul 1 de interes - Integrarea economică regională (alocare de 80 % sau 92,8 milioane de euro) - va oferi un sprijin larg pentru a aprofunda integrarea economică a SADC și liberalizarea comerțului și pentru a aborda constrângerile la nivelul ofertei din domeniile infrastructurii regionale și a siguranței alimentare. |
| --- | --- |

—

Domeniul 1 de interes - Integrarea economică regională (alocare de 80 % sau 92,8 milioane de euro) - va oferi un sprijin larg pentru a aprofunda integrarea economică a SADC și liberalizarea comerțului și pentru a aborda constrângerile la nivelul ofertei din domeniile infrastructurii regionale și a siguranței alimentare.

| — | Domeniul 2 de interes - Cooperarea politică regională (alocare de 15 % sau 17,4 milioane de euro) - va sprijini construirea de capacități în contextul guvernanței regionale și punerea în aplicare a anumitor aspecte ale Strategiei comune Africa-UE în prevenirea conflictului și în domeniul păcii și al securității. |
| --- | --- |

—

Domeniul 2 de interes - Cooperarea politică regională (alocare de 15 % sau 17,4 milioane de euro) - va sprijini construirea de capacități în contextul guvernanței regionale și punerea în aplicare a anumitor aspecte ale Strategiei comune Africa-UE în prevenirea conflictului și în domeniul păcii și al securității.

| — | Cele două sectoare secundare - facilitatea cooperării tehnice și sprijin pentru actorii nestatali în punerea în aplicare a activităților din DSR - vor primi 5 % din resurse, sau 5,8 milioane de euro. |
| --- | --- |

—

Cele două sectoare secundare - facilitatea cooperării tehnice și sprijin pentru actorii nestatali în punerea în aplicare a activităților din DSR - vor primi 5 % din resurse, sau 5,8 milioane de euro.

Analiză a SADC DSR/PIR

Nu există niciun dubiu că integrarea regională este de o importanță crucială pentru dezvoltarea economică și generală a țărilor SADC și pentru a le oferi posibilitatea de participa la economia globală pe picior de egalitate cu alți actori internaționali. Întrucât DSR/PIR sprijină cu fermitate dezvoltarea intraregională a SADC, Programul CE din cadrul celui de-al 10-lea FED este vizibil relevant pentru realitățile din regiune. Mai mult decât atât, măsurile PIR prevăzute sunt bine legate de obiectivele specifice stabilite în agenda SADC, mai ales în Planul indicativ regional de dezvoltare strategică (RISDP), precum și în Strategia comună Africa-UE. Cu toate acestea, suma de 92,8 milioane de euro ar fi fost corespunzătoare dacă PIR ar fi oferit resurse suplimentare pentru pierderi de venit pe termen scurt și îmbunătățirea infrastructurilor economice regionale. În plus, întrucât țările SADC sunt foarte dependente de exportul câtorva produse de bază, și, prin urmare, foarte afectate de crizele financiare, economice și sociale, ar trebui, de asemenea, oferite resurse pentru a sprijini statele SADC să își transforme și restructureze economiile și să se angajeze în luarea de măsuri cu valoare adăugată în aval pentru produsele de bază.

Problema multiplicității organizațiilor regionale în Africa de Sud și separarea statelor membre ale SADC în trei grupuri APE - ceea ce complică în mod serios cooperarea inter- și intraregională - nu au fost, din nefericire, abordate în mod adecvat, nici de SADC, nici de CE. DSR menționează că SADC și alte organizații regionale care sunt implicate în activități de integrare economică, în special COMESA, trebuie să lucreze în colaborare strânsă și să coordoneze punerea în aplicare a respectivei strategii regionale. Rămâne neclară măsura în care această coordonare va avea loc în realitate.

În plus, în timp ce integrarea regională sporită și cooperarea politică ar putea contribui indirect la atenuarea sărăciei, este necesară o legătură mult mai directă și mai clară între măsurile DSR de reducere a sărăciei și atingerea ODM-urilor în regiunea SADC. Câțiva dintre factorii comuni care exacerbează sărăcia în regiune sunt prevalența virusului HIV/SIDA, inegalitatea dintre bărbați și femei, lipsa de acces la resurse, precum alimentele și apa, și o lipsă de capital uman și de abilități.

În ceea ce privește virusul HIV/SIDA, dacă pandemia nu este abordată în mod global la nivel național, cât și regional, perspectivele pentru atingerea ODM-urilor se diminuează în fiecare zi pentru milioane de persoane din SADC. Din nefericire, DSR prevede doar luarea în considerare a problemelor legate de virusul HIV ca parte a programului de construire a capacităților din cadrul domeniului 1 de interes. DSR al SADC ar trebui, prin urmare, să pună un accent mai mare asupra proiectelor regionale privind virusul HIV/SIDA, de exemplu prin furnizarea de resurse pentru punerea în aplicare a programelor și strategiilor SADC privind virusul HIV/SIDA, inclusiv Planul de afaceri al SADC pentru SIDA.

O altă provocare majoră este ca statele SADC să garanteze faptul că copiii care încep școala finalizează în realitate educația primară. Epidemia HIV deteriorează și mai mult situația din școli, întrucât sectorul educației continuă să piardă personal într-un ritm alarmant, diminuarea numărului de profesori din cauza SIDA fiind raportată la nivelul de 46,2 % și 32,5 % în Zambia și, respectiv Mozambic. În plus, SADC și RISDP identifică clar faptul că statele membre ale SADC tind să fie, de asemenea, mai puțin performante în furnizarea de educație secundară și universitară și, prin urmare, se concentrează asupra coordonării, a armonizării și a promovării educației și formării.

În plus, este lăudabil faptul că DSR sprijină măsurile de coordonare în ceea ce privește siguranța alimentară durabilă, care vizează atingerea unui acces de durată la alimente sigure și corespunzătoare în regiune. Cu toate acestea, alături de siguranța alimentară, securitatea apei și accesul la apă este extrem de important pentru dezvoltarea economică și socială a regiunii. Întrucât apa dulce este o resursă foarte deficitară în Africa de Sud, cererea de apă ar putea duce la concurență și litigii. Peste jumătate din populația totală a SADC nu are acces la apă sigură și instalații sanitare. Punerea în aplicare a Planului strategic regional SADC pentru dezvoltarea și gestionarea resurselor și Protocolul revizuit privind promovarea unor sisteme comune de curs al apei și dezvoltarea infrastructurii pentru apă ar îmbunătăți, prin urmare, în mod direct rezerva de apă potabilă, precum și siguranța alimentară (întrucât va exista o rezervă suficientă de apă pentru nevoile agricole). Adunarea Parlamentară Paritară încurajează o promovare mai fermă a durabilității mediului în DSR, în special în ceea ce privește combaterea defrișării și degradarea terenurilor.

Politicile privind migrația și situația refugiaților și a persoanelor strămutate intern (IDP) constituie o altă provocare pentru regiune, care ar trebui să se reflecte mai bine în DSR.

În ceea ce privește punerea în aplicare a finanțării PIR, aceasta este potrivită pentru atingerea obiectivelor integrării regionale și cooperării politice, întrucât finanțarea ar fi furnizată direct organizației regionale și va utiliza mecanismele de finanțare ale SADC. Cu toate acestea, așa cum s-a subliniat în DSR, luând în considerare principiul subsidiarității, anumite intervenții pot fi puse în aplicare la nivel național, deși acestea au un obiectiv de integrare regională. Mai mult, trebuie abordate mai bine dificultățile legate de punerea în aplicare a activităților finanțate.

De asemenea, matricea de donatori pentru regiunea SADC pare echilibrată. În plus, intervențiile CE au o bună legătură cu cadrele de dezvoltare regională și instituțiile SADC, acest lucru oferind în plus perspective bune pentru coordonarea cu alți donatori.

Anterior proiectării DSR/PIR, au avut loc consultări între Comisia Europeană și Secretariatul SADC, reprezentanți ai autorităților naționale din statele membre SADC și actori regionali nestatali pentru a coordona DSR cu CSP-urile țărilor din regiune. Cu toate acestea, nu există nicio indicație cu privire la participarea la aceste consultări a organismelor parlamentare naționale și regionale.

Recomandări

| 1. | Zonele de sprijin DSR/PIR reflectă în mod adecvat evoluțiile din regiunea SADC în ceea ce privește integrarea economică regională și cooperarea politică. Măsurile prevăzute vor facilita, de asemenea, punerea în aplicare a Acordului complet pentru parteneriat economic SADC-UE. Țările din regiune care aparțin unei alte configurații APE ar trebui, totuși, să fie asigurate că vor beneficia în mod egal de pe urma DSR. |
| --- | --- |

1.

Zonele de sprijin DSR/PIR reflectă în mod adecvat evoluțiile din regiunea SADC în ceea ce privește integrarea economică regională și cooperarea politică. Măsurile prevăzute vor facilita, de asemenea, punerea în aplicare a Acordului complet pentru parteneriat economic SADC-UE. Țările din regiune care aparțin unei alte configurații APE ar trebui, totuși, să fie asigurate că vor beneficia în mod egal de pe urma DSR.

| 2. | Este necesară stabilirea unor legături mai bune și mai directe între măsurile DSR și reducerea sărăciei. Virusul HIV/SIDA, securitatea apei și dezvoltarea resurselor umane, în special educația - care sunt câteva dintre cauzele originare ale sărăciei în țările SADC - nu ar trebui abordate doar la nivel național, ci și la nivel regional. În acest scop, aceste probleme trebuie să fie abordate mai bine în cadrul DSR/PIR ale SADC. |
| --- | --- |

2.

Este necesară stabilirea unor legături mai bune și mai directe între măsurile DSR și reducerea sărăciei. Virusul HIV/SIDA, securitatea apei și dezvoltarea resurselor umane, în special educația - care sunt câteva dintre cauzele originare ale sărăciei în țările SADC - nu ar trebui abordate doar la nivel național, ci și la nivel regional. În acest scop, aceste probleme trebuie să fie abordate mai bine în cadrul DSR/PIR ale SADC.

| 3. | Finanțarea totală pentru program ar trebui să crească pentru a putea asigura finanțare suficientă pentru măsurile din domeniile detaliate mai sus. |
| --- | --- |

3.

Finanțarea totală pentru program ar trebui să crească pentru a putea asigura finanțare suficientă pentru măsurile din domeniile detaliate mai sus.

| 4. | Parlamentele naționale ale țărilor SADC, Forumul parlamentar SADC și Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE ar trebui să se implice mai mult în programarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea Documentului de strategie regională al SADC. |
| --- | --- |

4.

Parlamentele naționale ale țărilor SADC, Forumul parlamentar SADC și Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE ar trebui să se implice mai mult în programarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea Documentului de strategie regională al SADC.

Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru Africa Centrală

1.   Contextul regional

a)   Integrarea regională

Integrarea regională în Africa Centrală este marcată de o definiție încă imprecisă a regiunii, și de supraimpunerea a două organizații regionale cu obiective parțial identice și o compoziție variată. Comunitatea economică și monetară a Africii Centrale (CEMAC) (13) este funcțională începând cu 1999, în timp ce Comunitatea economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS/CEEAC) (14) există din 1983. Prima dintre acestea se axează în principal asupra uniunii monetare, în sensul că statele membre au în comun francul CFA. Prin urmare, CEMAC vizează în esență construirea unei piețe comune în condițiile în care CEEAC a obținut mai multe rezultate din punctul de vedere al integrării politice, inclusiv pacea și stabilitatea. Cu toate acestea, slăbiciunea instituțională a organizațiilor regionale continuă să fie o problemă, așa cum continuă să fie punerea în aplicare a deciziilor luate de acestea de către statele membre.

Republica Democrată Congo aparține, de asemenea, Comunității Economice a Țărilor Marilor Lacuri (CEPGL).

În ceea ce privește negocierea Acordurilor de parteneriat economic și Programul indicativ regional, regiunea este alcătuită din țările CEMAC, plus Republica Democrată Congo și São Tomé și Príncipe.

b)   Alte provocări la nivel regional

Regiunea este caracterizată prin instabilitatea actuală sau recentă a anumitor țări (Ciad, Republica Centrafricană, Republica Democrată Congo). Două țări (Ciad și Republica Centrafricană) sunt enclave, existând câteva interconectări între statele din Africa Centrală, iar regiunile suferă de o sărăcie pronunțată în rândul popoarelor lor. Cu toate acestea, Africa Centrală deține multe bunuri. Toate țările dispun de o bogăție naturală importantă, inclusiv un potențial forestier și agricol ridicat. Pentru a depăși „paradoxul abundenței” - adică faptul că bogăția naturală nu este sinonimă cu dezvoltarea - statele din Africa Centrală trebuie să se asigure că bogăția este mai bine folosită și distribuită. Democrația și buna guvernare reprezintă, de asemenea, provocări majore pentru aceste state.

2.   Răspunsul propus în DSR/PIR

Programul indicativ regional alocă 165 de milioane de euro, din care 15 milioane sunt pentru CEPGL, în următoarele sectoare de concentrare:

| — | Sectorul 1 de concentrare - Integrare economică și comercială și însoțirea APE 97 milioane de euro, adică 65 %)- ar trebui să facă posibil ca eforturile organizațiilor regionale să fie sprijinite în ceea ce privește stabilirea unei piețe comune, drumuri interconectate, telecomunicații și rețele electrice etc., precum și dezvoltarea unei politici regionale în domeniul agricol și al siguranței alimentare. |
| --- | --- |

—

Sectorul 1 de concentrare - Integrare economică și comercială și însoțirea APE 97 milioane de euro, adică 65 %)- ar trebui să facă posibil ca eforturile organizațiilor regionale să fie sprijinite în ceea ce privește stabilirea unei piețe comune, drumuri interconectate, telecomunicații și rețele electrice etc., precum și dezvoltarea unei politici regionale în domeniul agricol și al siguranței alimentare.

| — | Sectorul 2 de concentrare - Gestionarea resurselor naturale regenerabile - (30 de milioane de euro, adică 20 %) - ar trebui să contribuie la buna guvernare a sectorului forestier și a zonelor protejate cu potențial de pescuit. |
| --- | --- |

—

Sectorul 2 de concentrare - Gestionarea resurselor naturale regenerabile - (30 de milioane de euro, adică 20 %) - ar trebui să contribuie la buna guvernare a sectorului forestier și a zonelor protejate cu potențial de pescuit.

| — | Sectorul 3 de concentrare - Integrare politică (15 milioane de euro, adică 10 %) – este menit să contribuie la întărirea capacității regiunii în termeni de prevenire a conflictelor, gestionare și rezolvare, printre altele prin consolidarea societății civile. |
| --- | --- |

—

Sectorul 3 de concentrare - Integrare politică (15 milioane de euro, adică 10 %) – este menit să contribuie la întărirea capacității regiunii în termeni de prevenire a conflictelor, gestionare și rezolvare, printre altele prin consolidarea societății civile.

| — | Domenii externe concentrării - Sprijin instituțional și facilitatea cooperării tehnice (8 milioane de euro, adică 5 %) – printre altele pentru consolidarea coordonării între CEMAC și CEEAC. |
| --- | --- |

—

Domenii externe concentrării - Sprijin instituțional și facilitatea cooperării tehnice (8 milioane de euro, adică 5 %) – printre altele pentru consolidarea coordonării între CEMAC și CEEAC.

3.   Analiza DSR/PIR pentru Africa Centrală

DSR/PIR pentru 2008-2013 a fost publicat foarte târziu, ceea ce reprezintă o problemă pentru, printre altele, inteligibilitatea strategiei europene în regiune. Conform Comisiei, întârzierile s-au datorat unor probleme întâmpinate în contextul consultărilor simultane cu două organizații regionale implicate. Acestea au putut să își concentreze eforturile doar începând cu februarie 2009 asupra deciziei privind rolurile lor respective și distribuirea resurselor. Cu toate acestea, se află în curs de pregătire trei proiecte în domeniile păcii și securității, resurselor naturale și integrării regionale. Alte proiecte sunt încă în desfășurare în cadrul celui de-al 9-lea FED. Din cauza acestei întârzieri în pregătirea DSR/PIR, revizuirea strategică a fost, de asemenea, amânată cu un an. Adunarea subliniază faptul că ar trebui depuse eforturi sporite pentru a promova coordonarea celor două organizații regionale și pentru a intensifica proiectul comun de integrare regională, care ar contribui, de asemenea, la evitarea întârzierilor în programare, care reduc predictibilitatea și eficiența ajutorului, dând naștere, printre altele, unor probleme legate de plata fondurilor FED în Africa Centrală.

De asemenea, se pare că foarte multe programe din cadrul sectorului de concentrare sunt dedicate mai degrabă îmbunătățirii standardelor (în domeniile comerțului, sănătății, serviciilor, investițiilor etc.) decât punerii în aplicare a unor proiecte specifice. Și, în timp ce armonizarea și modernizarea standardelor sunt sarcini esențiale, crearea unor sinergii regionale reale se va realiza prin producție și comerț mai mult decât prin standardizare.

Negocierile privind un APE regional în Africa Centrală se află în prezent în impas. Dar cea mai mare parte a strategiei proiectate în DSR privește măsurile de însoțire a APE-urilor. În ceea ce privește Comisia, relația dintre APE și PIR a fost discutată în momentul pregătirii DSR, cu presupunerea că va exista un acord, și că PIR va rămâne flexibil. Cu toate acestea, continuă să fie esențial faptul că mecanismele ar trebui să fie proiectate în amonte pentru a oferi o însoțire eficientă pentru regiune, dacă aceasta optează pentru încheierea unui APE. Printre altele, aspectele prioritare specifice care trebuie luate în considerare ar fi trebuit să fie identificate. În paralel, regiunea nu trebuie să fie penalizată prin stagnarea negocierilor sau luarea deciziei de a nu continua procesul de negociere a APE, și nici financiar, inclusiv în termeni de fonduri alocate de FED în temeiul Ajutorului pentru comerț, sau în termeni de punere în aplicare a programelor, care trebuie să rămână consecvente realităților din regiune.

Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM-uri) nu sunt menționate aproape niciodată în DSR, ceea ce este inacceptabil, dat fiind faptul că FED este principalul instrument al UE de ajutor pentru țările ACP, și că prioritatea sa principală trebuie să fie îndeplinirea ODM-urilor. Prima zonă de intervenții este zona comercială, dar nu se face nicio referință la impactul asupra ocupării forței de muncă și sărăciei. Și totuși este esențial - și acesta este obiectivul declarat al APE-urilor - să se plaseze comerțul în serviciul dezvoltării. Măsurile care sunt mai concrete și care au un impact direct asupra realizării ODM-urilor ar trebui să fie planificate, printre altele în domeniile sănătății și educației, în conformitate cu Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare și angajamentul politic, pentru a consacra 20 % din resurse pentru sănătate și educația de bază. Chiar și în domeniile comerciale, impactul asupra populației, inclusiv în termeni de ocupare a forței de muncă, este crucială pentru ca populația să preia conducerea asupra procesului în desfășurare de integrare regională și să vadă beneficiile reale ale politicilor puse în aplicare în comun de UE și regiunea din Africa Centrală. Conform Comisiei, scopul suprem al strategiei regionale este reducerea sărăciei (ODM 1). Comisia subliniază faptul că urmează să fie elaborate programe mai specifice, inclusiv acelea care promovează ocuparea forței de muncă, chiar dacă acest subiect nu este menționat direct în PIR. Cu toate acestea, este regretabil că nu se întâmplă deja acest lucru, mai ales din moment ce programele indicative naționale nu permit ca deficiențele actuale ale PIR referitoare la realizarea ODM-urilor să fie compensate.

Un subiect important ar trebui evidențiat mai mult în document – agricultura, împreună cu siguranța alimentară (în timp ce obiectivul ODM-ului 1 este combaterea sărăciei și a foametei). Acesta este un domeniu în care există o legătură directă între comerț (în dimensiunea sa de îmbunătățire și diversificare a producției agricole, crearea valorii adăugate, și de derivare din monoculturile de export), dezvoltare (îmbunătățirea independenței alimentare și a sănătății persoanelor, crearea de locuri de muncă), și protecția mediului (dezvoltarea unor tehnici noi de producție agricolă care sunt mai economice în ceea ce privește consumul de apă și asigurarea unei mai bune protecții a solului etc.). Agricultura este, de asemenea, unul dintre obiectivele subliniate în Documentul comun de orientare (JOD), un document esențial din moment ce constituie în mod real un set de orientări strategice elaborate în comun de UE și de Regiunea Africii Centrale. Prin urmare, agricultura merită să fie sprijinită într-un mod mai direct la nivel regional, și totuși este menționată doar în trecere în primul sector de concentrare (sprijinul pentru dezvoltarea unei politici regionale, fără alte precizări). Mai mult decât atât, Comisia recunoaște nevoia de a consolida sectorul concentrării ajutoarelor, atât în termeni de politici de armonizare, cât și în termeni de produse de diversificare și procesare.

Recomandări

Consolidarea integrării regionale reprezintă cu siguranță o prioritate justificată, în special pentru țările acestei regiuni care sunt enclave. Cu toate acestea, trebuie practicată o vigilență atentă, pentru a asigura că negocierile privind Acordurile de parteneriat economic nu se opun obiectivelor integrării regionale.

În timp ce este interesant de subliniat faptul că gestionarea resurselor naturale, cu accent pe gestionarea durabilă a resurselor, este unul dintre sectoarele de concentrare, trebuie accentuat faptul că, per ansamblu, legătura cu combaterea sărăciei este foarte indirectă. Atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului ar trebui să se afle în centrul Documentului de strategie regională, și în acest scop ar fi trebuit dedicat mai mult spațiu agriculturii.

În plus, regiunea este deosebit de grav afectată de criza economică mondială, dat fiind faptul că aceasta exportă materii prime a căror cerere a scăzut pe piețele mondiale. Aceasta este o altă dovadă, dacă mai era necesară, a nevoii de a dezvolta capacitatea de procesare a materiilor prime și de a diversifica aceste economii, care depind în mod frecvent de o singură sursă de bunăstare. Cu toate acestea, în ciuda întârzierii adoptării DSR, s-ar părea că acest element fundamental nu a fost luat în considerare. Prin urmare, DSR ar trebui să dezvolte o strategie clară de însoțire a comerțului pentru țările din regiune cu scopul de a promova crearea de locuri de muncă și dezvoltarea.

Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru Africa de Vest

1.   Contextul regional

Acest document care a fost semnat de Comisia Europeană (al 10-lea FED) pe de o parte, și Comunitatea Economică a Statelor Vest Africane (ECOWAS) și Uniunea Economică și Monetară a Africii de Vest (WAEMU), pe de altă parte, a fost elaborat pe baza unui document regional.

Regiunea Africii de Vest este marcată de numeroase disparități: dezvoltarea economică și politică este foarte diferită între cele 15 țări (plus Mauritania) care formează această regiune. Majoritatea reprezintă „Cel mai puțin dezvoltate țări” (LDC), cu excepția Capului Verde, Côte d'Ivoire, Ghanei și Nigeriei (ultima fiind un producător important de petrol). În termeni de stabilitate politică și democrație, diferențele sunt, de asemenea, izbitoare între Ghana și Mali, ca să nu mai menționăm diferența dintre Guineea și Guineea-Bissau. Situația se îmbunătățește în Côte d'Ivoire, deși nu este complet stabilizată. Liberia și Sierra Leone se află încă într-o fază post-conflict. În general, 9 din cele 15 țări ECOWAS pot fi privite ca țări aflate într-o situație fragilă.

Cu toate acestea, Africa de Vest este una dintre cele mai bine „integrate” regiuni ale ACP, cu instituții regionale care prezintă, de asemenea, un aspect politic important. ECOWAS nu se ocupă doar cu integrarea economică, ci joacă un rol important și în ceea ce privește promovarea bunei guvernări, prevenirea și soluționarea conflictelor, și menținerea păcii. În mod evident, structurile sale rămân slabe și integrarea nu este încă atât de completă pe cât se dorește. Însă în Africa de Vest există comerțul cel mai dezvoltat, în comparație cu alte integrări regionale ACP. Mai mult decât atât, țările din zona Comunității financiare africane (CFA) au format o uniune vamală și monetară, WAEMU.

Principalul obstacol în fața dezvoltării regiunii se datorează structurii economiei regiunii. Majoritatea acestor țări sunt exportatori de materii prime neprelucrate, exportând în special produse agricole. Ajutorul pentru dezvoltare, prin urmare, ar trebui să încurajeze emergența structurilor individuale, dar în mod special să ajute aceste țări să respecte măsurile sanitare și fitosanitare ale piețelor de export (în primul rând, UE).

2.   Răspunsul propus în DSR/PIR

Programul indicativ regional (PIR) al DSR acordă un buget de 597 de milioane de euro în următoarele sectoare de concentrare:

| Sectorul I de concentrare: Aprofundarea integrării regionale, îmbunătățirea competitivității și APE | 70 % din buget (418 milioane de euro) |
| --- | --- |
| Sectorul II de concentrare: Consolidarea bunei guvernări și a stabilității regionale | 20 % din buget (119 milioane de euro) |
| Alte programe | 10 % din buget (60 de milioane de euro) |

Sectorul I de concentrare: Aprofundarea integrării regionale, îmbunătățirea competitivității și APE

70 % din buget (418 milioane de euro)

Sectorul II de concentrare: Consolidarea bunei guvernări și a stabilității regionale

20 % din buget (119 milioane de euro)

Alte programe

10 % din buget (60 de milioane de euro)

Printre sectoarele „adiționale”, CE ar trebui să vizeze îmbunătățirea implicării societății civile, care este insuficient reprezentată la nivel regional.

DSR și PIR său vor trebui să fie revizuite la mijlocul perioadei, lucru care va fi realizat în 2010.

Analiza DSR/PIR pentru Africa de Vest

Siguranța alimentară reprezintă una dintre prioritățile strategiei. Acest subiect este de o importanță fundamentală într-o regiune care produce și exportă materii prime agricole, dar importă produse procesate. În plus, în ultimii 30 de ani, producția agricolă nu s-a dezvoltat atât de mult precum dezvoltarea demografică, ceea ce a făcut ca siguranța alimentară a localnicilor să fie mai delicată. Sprijinul din partea PIR pentru politica agricolă regională (în special din partea WAEMU) pentru strategia regională privind producția alimentară și remedierea foametei nu pare a fi foarte clar. Pentru Comisia Europeană, siguranța alimentară reprezintă una dintre cele cinci axe ale PIR, însă cooperarea cu organizațiile regionale trebuie să fie încă finalizată într-o foaie de parcurs. În mod similar, CE ar trebui să susțină unul dintre programele politicii agricole ECOWAS.

Pe bună dreptate, DSR evidențiază slăbiciunile infrastructurilor din regiune, în special pentru transport, și subliniază că acest lucru reprezintă o barieră reală în fața comerțului regional, și, în consecință, și în calea dezvoltării. Încă o dată, nu există un răspuns clar în PIR, chiar dacă Comisia garantează faptul că Programul de dezvoltare a Acordului de parteneriat economic (Economic Partnership Agreement’s Development Programme - EPADP) va oferi un cadru util pentru a canaliza ajutoarele din partea diferiților donatori, în special pentru infrastructură.

Primul sector de concentrare privește Acordul de parteneriat economic, care nu a fost semnat încă. Rămân încă întrebări privind finanțarea Fondului regional PAM și privind utilizarea resurselor legate de partea de dezvoltare a APE până în momentul semnării.

Documentului îi lipsesc detalii precise în ceea ce privește măsurile posibile în domeniul migrației sau politica UE în domeniul pescuitului și eficiența acordurilor în domeniul pescuitului.

Recomandări

Adunarea Parlamentară Paritară ar dori să știe care sunt documentele sau statisticile de bază care au fost utilizate de Comisie pentru a iniția discuțiile cu regiunea.

Adunarea Parlamentară Paritară ar dori să accentueze rolul important al agriculturii și subliniază nevoia de a implica mai mult sindicatele agricultorilor din regiune. De asemenea, aceasta subliniază nevoia de a crea planuri la nivel regional pentru a combate seceta sau lăcustele de deșert, în vederea consolidării siguranței alimentare la nivel regional.

Unul dintre obiectivele DSR/PIR ar trebui să fie crearea unor piețe subregionale, întrucât țările din regiune nu exportă în țările vecine, ceea ce constituie posibilități comerciale subexploatate. În consecință, este absolut necesar ca țările să se deschidă și să se integreze piețele. De asemenea, ar trebui să fie abordată problema transformării locale a produselor pentru că, în acest moment, regiunea exportă materii prime și importă bunuri fabricate. Acest lucru nu este prezentat în PIR. În plus, PIR acordă, de asemenea, prea puțină atenție dezvoltării infrastructurilor regionale.

Chiar dacă obiectivul suprem al cooperării este atenuarea sărăciei, legătura dintre PIR și Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului pare a fi prea slabă. O articulare mai clară între strategiile naționale și strategia regională ar putea oferi cu siguranță o șansă de îmbunătățire.

Adunarea Parlamentară Paritară insistă că PAPED va fi finanțat prin fonduri suplimentare și nu prin FED. În cele din urmă, Adunarea Parlamentară Paritară insistă, de asemenea, asupra faptului că Parlamentul ECOWAS ar trebui să participe la monitorizarea strategiei regionale.

Concluzii privind Documentul de strategie regională (DSR) și Programul indicativ regional (PIR) din cadrul celui de-al 10-lea FED pentru regiunea Pacificului

Coraportori: Samiu Vaipulu (Tonga) și Frank Engel

Integrarea regională în regiunea Pacificului

Regiunea Pacificului cuprinde 15 state insulare mici întinse de-a lungul unei suprafețe de ocean de mărimea Africii. Ca regiune, aceasta prezintă caracteristici unice care nu pot fi găsite nicăieri altundeva în lume: o populație mică (9,55 milioane, ca și Belgia), o suprafață terestră de doar 560 000 de km2, întinși pe parcursul a 29 de milioane de km2, un grad extrem de larg de dispersie. De fapt, doar 80 % din suprafața terestră aparține statului Papua Noua Guinee și multe din statele insulare mai mici au suprafața unor orașe mici din Europa. Conceptul integrării regionale, prin urmare, este plin de provocări.

În ansamblu, națiunile ACP din Pacific sunt diverse în termeni de dezvoltare economică și resurse naturale, dar au în comun multe caracteristici umane și culturale, inclusiv sportul, în special uniunea de rugby. Multe dintre țări partajează aceleași resurse marine, cum ar fi activitățile de pescuit și potențialul turistic, dar acestea sunt, de asemenea, expuse creșterii nivelului mării care afectează zonele de coastă. Comerțul regional trebuie încă să fie dezvoltat din cauza infrastructurii necorespunzătoare de transport și a distanțelor implicate. În termeni economici și sociali, majoritatea statelor din Pacific sunt dependente în foarte mare măsură de vecinii lor mai mari, Australia și Noua Zeelandă.

În acest context se desfășoară cooperarea regională, împreună cu Forumul primordial al Insulelor din Pacific (PIF), în care cele 15 state plus Australia și Noua Zeelandă se reunesc o dată pe an. Secretariatul PIF, care prezidează, de asemenea, Consiliul Organizațiilor Regionale ale Pacificului (alte zece organizații regionale interguvernamentale), pune în aplicare PIR în numele țărilor din regiunea Pacificului (ACP). PIF s-a aflat, de asemenea, la baza creării Planului pentru Pacific (2006-2015) care definește cooperarea regională și integrarea astfel:

| — | stabilirea de dialoguri sau procese între guverne; |
| --- | --- |

—

stabilirea de dialoguri sau procese între guverne;

| — | punerea în comun a serviciilor naționale (cum ar fi serviciile vamale, sănătatea, educația și sportul) la nivel regional; |
| --- | --- |

—

punerea în comun a serviciilor naționale (cum ar fi serviciile vamale, sănătatea, educația și sportul) la nivel regional;

| — | scăderea barierelor de piață. |
| --- | --- |

—

scăderea barierelor de piață.

Planul pentru Pacific conține inițiative de promovare a dezvoltării în regiune care se axează pe cei patru piloni ai creșterii economice, dezvoltării durabile, guvernării și securității. În general, s-a înregistrat un oarecare progres în ceea ce privește serviciile de aviație și maritime, securitatea și infrastructura de telecomunicații, dar diferențele dintre economiile țărilor din regiunea Pacificului (ACP) au îngreunat punerea în aplicare a acordurilor comerciale și crearea unei infrastructuri economice sănătoase. Rămân însă multe provocări.

În ceea ce privește UE, a adoptat prima sa „Strategie a UE pentru Pacific” în 2006 care este menită să completeze Planul pentru Pacific și să se concentreze asupra consolidării dialogului politic, plasării unui accent sporit asupra cooperării regionale și îmbunătățirii eficienței ajutorului. Această strategie stă la baza termenilor actualului DSR/PIR.

Analiza DSR/PIR pentru Pacific

Primul DSR/PIR pentru regiunea Pacificului pentru 2002-2007 a acordat 29 de milioane de euro (sumă majorată la 39 de milioane în analiza intermediară a DSR), sumă defalcată după cum urmează:

| — | Integrare regională și comerț: 9 milioane de euro |
| --- | --- |

—

Integrare regională și comerț: 9 milioane de euro

| — | Dezvoltarea resurselor umane: 8 milioane de euro |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea resurselor umane: 8 milioane de euro

| — | Pescuit: 5 milioane de euro |
| --- | --- |

—

Pescuit: 5 milioane de euro

| — | Domenii secundare (proiecte existente/asistență tehnică): 7 milioane de euro |
| --- | --- |

—

Domenii secundare (proiecte existente/asistență tehnică): 7 milioane de euro

Actualul DSR/PIR pentru cel de-al 10-lea FED este mult mai ambițios, cu 95 de milioane de euro alocate pentru perioada 2008-2013, sumă defalcată după cum urmează:

| — | Domeniul 1 de interes (Integrarea regională economică): 45 de milioane de euro |
| --- | --- |

—

Domeniul 1 de interes (Integrarea regională economică): 45 de milioane de euro

| — | Domeniul 2 de interes (Gestionarea durabilă a ) resurselor naturale și mediului): 40 de milioane de euro |
| --- | --- |

—

Domeniul 2 de interes (Gestionarea durabilă a ) resurselor naturale și mediului): 40 de milioane de euro

| — | Domenii secundare (actori nestatali, cooperare tehnică etc.): 10 milioane de euro |
| --- | --- |

—

Domenii secundare (actori nestatali, cooperare tehnică etc.): 10 milioane de euro

Prin urmare, primii doi piloni ai Planului pentru Pacific primesc 90 % din finanțare. Ceilalți doi piloni, guvernarea și securitatea, vor primi sprijin din partea dialogului structurat UE-regiunea Pacificului (ACP) și de la mecanisme precum Instrumentul de stabilitate.

Analiza DSR/PIR pentru Pacific

Domeniile de interes DSR/PIR reprezintă priorități clare stabilite de regiune și reflectă nevoile majore în vederea unei dezvoltări ulterioare și durabile a regiunii. Ambele domenii de interes continuă entuziasmul atins prin primul PIR în sectoarele esențiale ale integrării economice și sprijinului pentru sectorul piscicol, deși dezvoltarea resurselor umane nu mai este un domeniu specific de interes.

Domeniul 1 de interes se extinde la 4 zone principale de intervenție:

| — | Integrarea economică și Comerțul (APE și alte acorduri privind comerțul regional) |
| --- | --- |

—

Integrarea economică și Comerțul (APE și alte acorduri privind comerțul regional)

| — | Sprijinul pentru sectorul privat (mecanismele din sectorul privat, sectoarele cheie cum ar fi turismul și pescuitul, promovarea spiritului întreprinzător) |
| --- | --- |

—

Sprijinul pentru sectorul privat (mecanismele din sectorul privat, sectoarele cheie cum ar fi turismul și pescuitul, promovarea spiritului întreprinzător)

| — | Mecanismele pentru creșterea economică (comerț echitabil, protecția consumatorilor, servicii vamale și standarde internaționale) |
| --- | --- |

—

Mecanismele pentru creșterea economică (comerț echitabil, protecția consumatorilor, servicii vamale și standarde internaționale)

| — | Resursele umane (programe integrate de educație și acces la formarea tehnică și profesională). |
| --- | --- |

—

Resursele umane (programe integrate de educație și acces la formarea tehnică și profesională).

Multe dintre aceste sectoare se concentrează asupra punerii în aplicare a APE, în ciuda faptului că doar Fiji și Papua Noua Guinee l-au semnat deja.

Domeniul 2 de interes are următoarele zone de intervenție:

| — | Schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre |
| --- | --- |

—

Schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre

| — | Gestionarea durabilă a resurselor marine (inclusiv activitățile de pescuit) |
| --- | --- |

—

Gestionarea durabilă a resurselor marine (inclusiv activitățile de pescuit)

| — | Gestionarea durabilă a resurselor terestre |
| --- | --- |

—

Gestionarea durabilă a resurselor terestre

| — | Ecosistemele și biodiversitatea |
| --- | --- |

—

Ecosistemele și biodiversitatea

| — | Deșeurile și poluarea |
| --- | --- |

—

Deșeurile și poluarea

| — | Monitorizarea mediului și gestionarea informațiilor |
| --- | --- |

—

Monitorizarea mediului și gestionarea informațiilor

Aceste zone sunt o extensie constructivă a domeniului de aplicare a PIR și reflectă pe deplin nevoile țărilor din regiunea Pacificului (ACP), precum și prioritățile unei dezvoltări durabile.

În final, domeniul secundar oferă sprijin tehnic Forumului Insulelor din Pacific în calitate de agent regional de autorizare (3 milioane de euro) și 4 milioane de euro pentru activitățile desfășurate de actorii nestatali. Nivelul de dezvoltare a sectorului actorilor nestatali din regiunea Pacificului variază semnificativ și există o nevoie clară de asistență în vederea construirii de capacități în acest domeniu.

Recomandări

În general, Adunarea Parlamentară Paritară salută DSR/PIR din cadrul celui de-al 10-lea FED drept o contribuție pozitivă la dezvoltarea economică și socială a țărilor din regiunea Pacificului (ACP). Aceasta prezintă următoarele concluzii pentru a fi luate în considerare în cadrul revizuirii intermediare.

| 1. | Faptul că APE pentru Pacific nu a fost semnat până acum decât de Fiji și de Papua Noua Guinee pune la îndoială atenția acordată în cadrul Domeniului 1 de interes al PIR punerii în aplicare a APE, din moment ce multe dintre statele membre din regiune nu sunt încă implicate. Trebuie să existe o analiză clară a impactului acestei întârzieri sub aspectul modului în care sunt cheltuite resursele în cadrul Domeniului 1 de interes. |
| --- | --- |

1.

Faptul că APE pentru Pacific nu a fost semnat până acum decât de Fiji și de Papua Noua Guinee pune la îndoială atenția acordată în cadrul Domeniului 1 de interes al PIR punerii în aplicare a APE, din moment ce multe dintre statele membre din regiune nu sunt încă implicate. Trebuie să existe o analiză clară a impactului acestei întârzieri sub aspectul modului în care sunt cheltuite resursele în cadrul Domeniului 1 de interes.

| 2. | În timp ce există măsuri pozitive în PIR de promovare a educației și formării în regiune, una dintre preocupările majore este migrația forței calificate de muncă în SUA, Australia și Noua Zeelandă. Deși transferurile de bani efectuate de migranți sunt importante, majoritatea acestor profesioniști sunt formați cu un preț mare plătit de economiile locale. Este necesar să se acorde o atenție mai pronunțată în cadrul Domeniului 1 de interes al PIR, nu doar furnizării acestor abilități, ci și stabilirii de măsuri care să garanteze faptul că statele din regiunea Pacificului ( ACP) se bucură ele însele de avantajul de a avea propria forță de muncă calificată. Același argument se aplică și pentru sportivii și sportivele din Insulele Pacificului care sunt recrutați de cluburi din Australia și Noua Zeelandă și apoi li se oferă naționalitatea acelor țări pentru ca ei/ele să joace pentru țara a cărei naționalitate o au, ceea ce are un impact negativ asupra țărilor din Pacific, cum ar fi Fiji, Samoa și Tonga în domeniul rugby-ului. |
| --- | --- |

2.

În timp ce există măsuri pozitive în PIR de promovare a educației și formării în regiune, una dintre preocupările majore este migrația forței calificate de muncă în SUA, Australia și Noua Zeelandă. Deși transferurile de bani efectuate de migranți sunt importante, majoritatea acestor profesioniști sunt formați cu un preț mare plătit de economiile locale. Este necesar să se acorde o atenție mai pronunțată în cadrul Domeniului 1 de interes al PIR, nu doar furnizării acestor abilități, ci și stabilirii de măsuri care să garanteze faptul că statele din regiunea Pacificului ( ACP) se bucură ele însele de avantajul de a avea propria forță de muncă calificată. Același argument se aplică și pentru sportivii și sportivele din Insulele Pacificului care sunt recrutați de cluburi din Australia și Noua Zeelandă și apoi li se oferă naționalitatea acelor țări pentru ca ei/ele să joace pentru țara a cărei naționalitate o au, ceea ce are un impact negativ asupra țărilor din Pacific, cum ar fi Fiji, Samoa și Tonga în domeniul rugby-ului.

| 3. | Adunarea Parlamentară Paritară salută accentul detaliat pus pe dezvoltarea sectorului piscicol, dar solicită acordarea unei atenții sporite problemei pescuitului ilegal, care are efecte foarte dăunătoare asupra stocurilor de pește și mijloacelor de subzistență ale pescarilor locali. Pescuitul ilegal este practicat de vase care aparțin unor țări din afara regiunii, care arată puțină considerație sau respect pentru regulamentele internaționale care guvernează zone sau stocuri exclusive. Acvacultura ar trebui să fie promovată în cadrul comunităților locale din regiunea Pacificului pentru a garanta siguranța alimentară și exporturile de produse piscicole. |
| --- | --- |

3.

Adunarea Parlamentară Paritară salută accentul detaliat pus pe dezvoltarea sectorului piscicol, dar solicită acordarea unei atenții sporite problemei pescuitului ilegal, care are efecte foarte dăunătoare asupra stocurilor de pește și mijloacelor de subzistență ale pescarilor locali. Pescuitul ilegal este practicat de vase care aparțin unor țări din afara regiunii, care arată puțină considerație sau respect pentru regulamentele internaționale care guvernează zone sau stocuri exclusive. Acvacultura ar trebui să fie promovată în cadrul comunităților locale din regiunea Pacificului pentru a garanta siguranța alimentară și exporturile de produse piscicole.

| 4. | Adunarea Parlamentară Paritară își exprimă îngrijorarea cu privire la absența consultărilor parlamentare în pregătirile pentru elaborarea DSR/PIR, și speră să încurajeze acest proces prin rolul său consolidat referitor la analiza Documentelor de strategie națională și Documentelor de strategie regională. Nu există doar o nevoie privind realizarea unei consultări îmbunătățite a parlamentelor naționale din ACP în ceea ce privește crearea și punerea în aplicare a PIR, dar și privind construirea de capacități ale parlamentarilor și personalului acestora în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.

Adunarea Parlamentară Paritară își exprimă îngrijorarea cu privire la absența consultărilor parlamentare în pregătirile pentru elaborarea DSR/PIR, și speră să încurajeze acest proces prin rolul său consolidat referitor la analiza Documentelor de strategie națională și Documentelor de strategie regională. Nu există doar o nevoie privind realizarea unei consultări îmbunătățite a parlamentelor naționale din ACP în ceea ce privește crearea și punerea în aplicare a PIR, dar și privind construirea de capacități ale parlamentarilor și personalului acestora în acest domeniu.

| 5. | În timp ce salută accentul secundar pus pe actorii nestatali, Adunarea Parlamentară Paritară este preocupată de problema legată de cunoașterea destinatarilor care vor beneficia de finanțare și speră că se va acorda atenția cuvenită pentru a se verifica prerogativele și reputația celor implicați. De asemenea, aceasta solicită ONG-urilor să se implice mai mult în procedura de consultare înainte de DSR/PIR. |
| --- | --- |

5.

În timp ce salută accentul secundar pus pe actorii nestatali, Adunarea Parlamentară Paritară este preocupată de problema legată de cunoașterea destinatarilor care vor beneficia de finanțare și speră că se va acorda atenția cuvenită pentru a se verifica prerogativele și reputația celor implicați. De asemenea, aceasta solicită ONG-urilor să se implice mai mult în procedura de consultare înainte de DSR/PIR.

| 6. | Accentul pus pe schimbările climatice și impactul acestora asupra unor state insulare mici este binevenit, la cum este și finanțarea pentru a sprijini protecția împotriva acestei probleme din ce în ce mai ample. Cu toate acestea, este important ca finanțarea să nu fie redirecționată pentru a sprijini grupul de lobby din ce în ce mai influent care atribuie responsabilitatea generală pentru schimbările climatice națiunilor industrializate și activităților acestora. Există o diferență clară între combaterea schimbărilor climatice și folosirea fenomenului în scopuri politice. |
| --- | --- |

6.

Accentul pus pe schimbările climatice și impactul acestora asupra unor state insulare mici este binevenit, la cum este și finanțarea pentru a sprijini protecția împotriva acestei probleme din ce în ce mai ample. Cu toate acestea, este important ca finanțarea să nu fie redirecționată pentru a sprijini grupul de lobby din ce în ce mai influent care atribuie responsabilitatea generală pentru schimbările climatice națiunilor industrializate și activităților acestora. Există o diferență clară între combaterea schimbărilor climatice și folosirea fenomenului în scopuri politice.

| 7. | Infrastructura de transport trebuie să fie o prioritate esențială în orice activități de dezvoltare regională pentru regiunea Pacificului, întrucât distanțele dintre statele membre și pe plan intern, precum și infrastructura săracă, limitează orice progres spre realizarea comerțului regional sau dezvoltarea turismului și a altor sectoare care ar intensifica creșterea beneficiilor pentru populația locală. |
| --- | --- |

7.

Infrastructura de transport trebuie să fie o prioritate esențială în orice activități de dezvoltare regională pentru regiunea Pacificului, întrucât distanțele dintre statele membre și pe plan intern, precum și infrastructura săracă, limitează orice progres spre realizarea comerțului regional sau dezvoltarea turismului și a altor sectoare care ar intensifica creșterea beneficiilor pentru populația locală.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 1 aprilie 2010, în Tenerife (Spania).

1

(2)  JO C 271, 25.10.2008, p. 20

2

(3)  JO C 221, 14.9.2009, p. 19

3

(4)  JO C 68, 18.3.2010, p. 36

4

(5)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 1 aprilie 2010, în Tenerife (Spania).

5

(6)  COM(2009) 0160 final

6

(7)  JO C 68, 18.3.2010, p. 24

7

(8)  COM(2007)0072 final.

8

(9)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 1 aprilie 2010, în Tenerife (Spania).

9

(10)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 1 aprilie 2010, în Tenerife (Spania).

10

(11)  Antigua și Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Saint Christopher și Nevis, Suriname, și Trinidad și Tobago

11

(12)  Conform estimărilor, 60 % din populația din Caraibe cu educație universitară au părăsit regiunea și aceste niveluri ale emigrării ajung până la 80 % în Jamaica, Grenada, Guyana, Haiti, St Vincent și Grenadine.

12

(13)  Format din Camerun, Congo, Gabon, Guineea Ecuatorială, Republica Centrafricană și Ciad.

13

(14)  Format din Angola, Burundi, Camerun, Republica Centrafricană, Congo, Gabon, Guineea Ecuatorială, Ciad, RD Congo și São Tomé și Príncipe.

14

---