# Eiropas Savienības C 223/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.223.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 223 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 18. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.223.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 223

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 18. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2010/C 223/01 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2010. gada 6. augusts) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi (CON/2010/65) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Centrālā banka

2010/C 223/01

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2010. gada 6. augusts) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi (CON/2010/65)

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 223/02 | Euro maiņas kurss | 5 |
| 2010/C 223/03 | Komisijas Lēmums (2010. gada 17. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2007/623/EK, ar ko izveido augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem | 6 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 223/02

Euro maiņas kurss

5

2010/C 223/03

Komisijas Lēmums (2010. gada 17. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2007/623/EK, ar ko izveido augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem

6

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 223/04 | Valsts atbalsts – Slovēnija – Valsts atbalsts C 13/10 (ex NN 17/10) – Iespējami Elan d.o.o. un Elan Marine d.o.o. atbalsta pasākumi – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 223/05 | Apvienotās Karalistes valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (
  1
  ) | 15 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 223/04

Valsts atbalsts – Slovēnija – Valsts atbalsts C 13/10 (ex NN 17/10) – Iespējami Elan d.o.o. un Elan Marine d.o.o. atbalsta pasākumi – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (
  1
  )

Elan d.o.o

Elan Marine d.o.o

1

8

2010/C 223/05

Apvienotās Karalistes valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Centrālā banka

| 18.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2010. gada 6. augusts)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi

(CON/2010/65)

2010/C 223/01

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2009. gada 12. novembrī sniedza atzinumu CON/2009/94 (1) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai pārvēršanai vērtspapīros, un attiecībā uz atlīdzības politikas uzraudzības pārbaudi (tālāk tekstā “ierosinātā direktīva”). Eiropas Parlaments 2010. gada 7. jūlijā pieņēma ierosināto direktīvu (2), kas tagad oficiāli jāpieņem Eiropas Savienības Padomei. Šis atzinums balstās uz Eiropas Parlamenta pieņemto ierosinātās direktīvas redakciju.

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru ECB cita starpā var iesniegt atzinumus attiecīgajām Savienības iestādēm par jautājumiem, kas ir tās kompetencē. Šajā sakarā ierosinātajā direktīvā ir ietvertas normas, kas ietekmē Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu definēt un īstenot Savienības monetāro politiku, kā noteikts Līguma 127. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā, un ECBS uzdevumu sniegt palīdzību tādas politikas sekmīgā īstenošanā, kas attiecas uz finanšu sistēmas stabilitāti, kā noteikts Līguma 127. panta 5. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

| 1.1. | ECB ir bažas par atbrīvojuma termiņa pagarināšanu riska darījumiem nodrošināto obligāciju veidā (3), kas nodrošināti ar aizdevumiem, kuri nodrošināti ar mājokļa vai komerciāla nekustamā īpašuma hipotēku, kā tas noteikts ierosinātās direktīvas I pielikuma 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā. Atbrīvojuma termiņa pagarināšana no 2010. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim ļaus neierobežoti izmantot pirmās daļas, ko ir izdevušas vērtspapīru institūcijas, kuras pārvērš vērtspapīros ar apdzīvojamo un komerciālo nekustamo īpašumu saistītus riska darījumus nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī. Turklāt pieņemtajā tekstā ir izņemta atsauce uz labāko kredīta kvalitāti, kas nepieciešama šīm daļām (4). |
| --- | --- |

1.1.

ECB ir bažas par atbrīvojuma termiņa pagarināšanu riska darījumiem nodrošināto obligāciju veidā (3), kas nodrošināti ar aizdevumiem, kuri nodrošināti ar mājokļa vai komerciāla nekustamā īpašuma hipotēku, kā tas noteikts ierosinātās direktīvas I pielikuma 2. punkta c) apakšpunkta ii) punktā. Atbrīvojuma termiņa pagarināšana no 2010. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim ļaus neierobežoti izmantot pirmās daļas, ko ir izdevušas vērtspapīru institūcijas, kuras pārvērš vērtspapīros ar apdzīvojamo un komerciālo nekustamo īpašumu saistītus riska darījumus nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī. Turklāt pieņemtajā tekstā ir izņemta atsauce uz labāko kredīta kvalitāti, kas nepieciešama šīm daļām (4).

| 1.2. | Tādējādi ierosinātā direktīva ietekmē nodrošinātās obligācijas, kas atbilst PVKIU, un ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, kas atbilst izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās, kā noteikts 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnē ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (5). Šajā sakarā Eurosistēmas nodrošinājuma sistēma paredz stingrāku regulējumu no riska pārvaldības viedokļa, piem., lielākus diskontus un augstākas reitinga prasības, attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem salīdzinājumā ar PVKIU atbilstošajām nodrošinātajām obligācijām. Ierosinātās direktīvas rezultātā monetārās politikas darījuma partneri varētu tikt stimulēti iekļaut savus ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī, tādējādi iegūstot labvēlīgāku vērtējumu un negatīvi ietekmējot Eurosistēmas riskus. |
| --- | --- |

1.2.

Tādējādi ierosinātā direktīva ietekmē nodrošinātās obligācijas, kas atbilst PVKIU, un ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, kas atbilst izmantošanai Eurosistēmas kredītoperācijās, kā noteikts 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnē ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (5). Šajā sakarā Eurosistēmas nodrošinājuma sistēma paredz stingrāku regulējumu no riska pārvaldības viedokļa, piem., lielākus diskontus un augstākas reitinga prasības, attiecībā uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem salīdzinājumā ar PVKIU atbilstošajām nodrošinātajām obligācijām. Ierosinātās direktīvas rezultātā monetārās politikas darījuma partneri varētu tikt stimulēti iekļaut savus ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī, tādējādi iegūstot labvēlīgāku vērtējumu un negatīvi ietekmējot Eurosistēmas riskus.

| 1.3. | Tajā pašā laikā neatkarīgi no tā, ka ECB atzinīgi vērtē regulējumu, kas mazina tiesību aktu atkarību no ārējiem kredītreitingiem, ECB ir bažas par norādes svītrošanu, kas attiecas uz šīm daļām nepieciešamo labāko kredīta kvalitāti, jo tas var turpmāk vājināt nodrošināto obligāciju tirgus uzticamību un caurredzamību un galu galā apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti. |
| --- | --- |

1.3.

Tajā pašā laikā neatkarīgi no tā, ka ECB atzinīgi vērtē regulējumu, kas mazina tiesību aktu atkarību no ārējiem kredītreitingiem, ECB ir bažas par norādes svītrošanu, kas attiecas uz šīm daļām nepieciešamo labāko kredīta kvalitāti, jo tas var turpmāk vājināt nodrošināto obligāciju tirgus uzticamību un caurredzamību un galu galā apdraudēt finanšu sistēmas stabilitāti.

| 1.4. | Kopumā tuvākajā nākotnē regulatoru mērķis būtu atcelt atbrīvojumu un attiecībā uz aktīviem, ko plānots iekļaut nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī, izstrādāt stingrāku kritēriju kopumu, kas: i) nav atkarīgs no ārējiem kredītreitingiem un ii) ir pietiekami stingrs, lai nodrošinātu tirgus uzticību nodrošinātajām obligācijām, tajā pašā laikā dodot finanšu iestādēm pietiekamu laiku to attiecīgo biznesa modeļu pielāgošanai. Nedzēsto obligāciju nominālās vērtības samazināšana no 20 % uz 10 %, kas minēta ierosinātās direktīvas I pielikuma 2. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktos, uzskatāma par pozitīvu soli šajā virzienā. |
| --- | --- |

1.4.

Kopumā tuvākajā nākotnē regulatoru mērķis būtu atcelt atbrīvojumu un attiecībā uz aktīviem, ko plānots iekļaut nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī, izstrādāt stingrāku kritēriju kopumu, kas: i) nav atkarīgs no ārējiem kredītreitingiem un ii) ir pietiekami stingrs, lai nodrošinātu tirgus uzticību nodrošinātajām obligācijām, tajā pašā laikā dodot finanšu iestādēm pietiekamu laiku to attiecīgo biznesa modeļu pielāgošanai. Nedzēsto obligāciju nominālās vērtības samazināšana no 20 % uz 10 %, kas minēta ierosinātās direktīvas I pielikuma 2. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktos, uzskatāma par pozitīvu soli šajā virzienā.

2.   Redakcionāli priekšlikumi

ECB ieteiktie ierosinātās direktīvas teksta grozījumi konkrētu redakcionālo priekšlikumu un paskaidrojumu veidā ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 6. augustā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV C 291, 1.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  P7_TA-PROV (2010) 0274.

2

(3)  Kā noteikts 1985. gada 20. decembra Direktīvā 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.

3

(4)  Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) VI pielikuma 68. punkta 3. rindkopu, OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

5

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Eiropas Parlamenta ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| Grozījums |
| VI. pielikums, 68. punkta ii) apakšpunkts |
| “ii) | trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Līdz 2013. gada 31. decembrim vērtspapīriem ar pirmajām daļām, ko izdevusi Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas d) un e) apakšpunktā norādītas vērtspapirizāciju veicošas institūcijas, nepiemēro 10 % augšējo robežu ar nosacījumu, ka: i) vērtspapirizētos riska darījumus ar apdzīvojamiem vai komerciāli izmantojamiem nekustamajiem īpašumiem ir veicis tās pašas konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents (šādu dalību konsolidētā grupā vai saistību ar centrālo institūciju jānosaka brīdī, kad pirmās daļas tiek noteiktas par segto obligāciju ķīlu, un ii) konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents, saglabā visu pirmās kārtas zaudējumu laidienu, ar ko aizsargā šīs pirmās daļas. Pirms šā perioda beigām un vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim Komisija pārskata šī deleģējuma atbilstību un attiecīgajā gadījumā pārskata, cik atbilstīgi ir piemērot līdzīgas darbības jebkuriem citiem segto obligāciju veidiem. Ņemot vērā minētās pārskatīšanas rezultātus, Komisija attiecīgā gadījumā drīkst pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 151.a pantā minētajām pilnvarām, lai pagarinātu šo laikposmu vai deleģējumu padarītu par pastāvīgu, vai to attiecināt uz citiem segto obligāciju veidiem.” ” |

Eiropas Parlamenta ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

Grozījums

VI. pielikums, 68. punkta ii) apakšpunkts

“ii)

trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Līdz 2013. gada 31. decembrim vērtspapīriem ar pirmajām daļām, ko izdevusi Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas d) un e) apakšpunktā norādītas vērtspapirizāciju veicošas institūcijas, nepiemēro 10 % augšējo robežu ar nosacījumu, ka: i) vērtspapirizētos riska darījumus ar apdzīvojamiem vai komerciāli izmantojamiem nekustamajiem īpašumiem ir veicis tās pašas konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents (šādu dalību konsolidētā grupā vai saistību ar centrālo institūciju jānosaka brīdī, kad pirmās daļas tiek noteiktas par segto obligāciju ķīlu, un ii) konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents, saglabā visu pirmās kārtas zaudējumu laidienu, ar ko aizsargā šīs pirmās daļas. Pirms šā perioda beigām un vēlākais līdz 2012. gada 31. decembrim Komisija pārskata šī deleģējuma atbilstību un attiecīgajā gadījumā pārskata, cik atbilstīgi ir piemērot līdzīgas darbības jebkuriem citiem segto obligāciju veidiem. Ņemot vērā minētās pārskatīšanas rezultātus, Komisija attiecīgā gadījumā drīkst pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 151.a pantā minētajām pilnvarām, lai pagarinātu šo laikposmu vai deleģējumu padarītu par pastāvīgu, vai to attiecināt uz citiem segto obligāciju veidiem.” ”

| “ii) | trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Līdz 2013. gada 31. decembrim vērtspapīriem ar pirmajām daļām, ko izdevusi Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas d) un e) apakšpunktā norādītas vērtspapirizāciju veicošas institūcijas, nepiemēro 10 % augšējo robežu ar nosacījumu, ka: i) iecelta ārējā kredītnovērtējuma iestāde noteikusi, ka šīs pirmās daļas atbilst labākajai kredīta kvalitātes kategorijai, ko kredītu novērtēšanas institūcija ir piešķīrusi segtajām obligācijām; ii) vērtspapirizētos riska darījumus ar apdzīvojamiem vai komerciāli izmantojamiem nekustamajiem īpašumiem ir veicis tās pašas konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents (šādu dalību konsolidētā grupā vai saistību ar centrālo institūciju jānosaka brīdī, kad pirmās daļas tiek noteiktas par segto obligāciju ķīlu), un iii) konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents, saglabā visu pirmās kārtas zaudējumu laidienu, ar ko aizsargā šīs pirmās daļas. .” ” |
| --- | --- |

“ii)

trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Līdz 2013. gada 31. decembrim vērtspapīriem ar pirmajām daļām, ko izdevusi Francijas Fonds Communs de Créances vai līdzvērtīgas d) un e) apakšpunktā norādītas vērtspapirizāciju veicošas institūcijas, nepiemēro 10 % augšējo robežu ar nosacījumu, ka: i) iecelta ārējā kredītnovērtējuma iestāde noteikusi, ka šīs pirmās daļas atbilst labākajai kredīta kvalitātes kategorijai, ko kredītu novērtēšanas institūcija ir piešķīrusi segtajām obligācijām; ii) vērtspapirizētos riska darījumus ar apdzīvojamiem vai komerciāli izmantojamiem nekustamajiem īpašumiem ir veicis tās pašas konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents (šādu dalību konsolidētā grupā vai saistību ar centrālo institūciju jānosaka brīdī, kad pirmās daļas tiek noteiktas par segto obligāciju ķīlu), un iii) konsolidētās grupas loceklis, kurā ietilpst arī segto obligāciju emitents, vai arī struktūra, kas ir saistīta ar to pašu centrālo institūciju, ar ko ir saistīts arī segto obligāciju emitents, saglabā visu pirmās kārtas zaudējumu laidienu, ar ko aizsargā šīs pirmās daļas. .” ”

Paskaidrojums

Šajā atzinumā izklāstīto iemeslu dēļ ECB ir bažas par to nosacījumu izņemšanu, saskaņā ar kuriem pirmās daļas atbilst labākajai kredīta kvalitātes kategorijai, ko nosaka noteikta ārējā kredītu novērtēšanas institūcija, jo tas varētu turpmāk vājināt nodrošināto obligāciju tirgus ticamību un caurredzamību. Šī iemesla dēļ ECB iesaka šīs prasības atkārtotu iekļaušanu. Tomēr tuvākajā nākotnē mērķis būtu atcelt atbrīvojumu un attiecībā uz aktīviem, ko plānots iekļaut nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī, izstrādāt stingrāku kritēriju kopumu, kas: i) nav atkarīgs no ārējiem kredītreitingiem un ii) ir pietiekami stingrs, lai nodrošinātu tirgus uzticību nodrošinātajām obligācijām. Tādēļ jebkādas atsauces uz iespējamu (nenoteiktu) atbrīvojuma termiņa pagarinājumu ir jāsvītro.

ECB ir zināms, ka saskaņā ar VI pielikuma 68. punkta (i) apakšpunktu pirmajām daļām, kuras izmanto kā nodrošinājumu, piešķir pirmo kredīta kvalitātes pakāpi. Tomēr tas nemazina bažas par prasības izņemšanu attiecībā uz pirmo daļu labāko kredīta kvalitāti, ko piešķir noteikta kredītu novērtēšanas institūcija. Tas ir saistīts ar to, ka pirmā līmeņa kredīta kvalitātes prasība attiecas vienīgi uz 10 % nedzēsto obligāciju nominālās vērtības ierobežojumu, kad atbrīvojums netiek piemērots. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka kredīta kvalitātes pakāpes no 1. līdz 6. nosaka kompetentas iestādes saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 82. pantu, kurā paredzēta zināma piesardzība kredīta kvalitātes noteikšanas ziņā. Tomēr ECB uzskata, ka “labākās kredīta kvalitātes” jēdziens jādefinē precīzāk.

Eiropas Parlamenta pieņemtajā ierosinātās direktīvas versijā atbrīvojums var tikt piemērots atkarībā no divu prasību ievērošanas. Pirmā prasība ir tāda, ka riska darījumi ar apdzīvojamo un komerciālo nekustamo īpašumu, kas pārvērsti vērtspapīros, nav izcēlušies ārpus tās grupas struktūras, kura ietver sevī arī nodrošināto obligāciju emitentu. ECB uzskata, ka šo prasību būs grūti ievērot praksē. Otra prasība ir tāda, ka tās pašas grupas struktūras loceklis patur visu pirmās kārtas zaudējumu laidienu, kas attiecas uz šīm pirmajām daļām. Pēc ECB domām, pat ja pirmās kārtas zaudējumu laidiens tiek paturēts grupā, struktūrvienības var viegli izvairīties no šīs prasības ievērošanas, izmantojot hedžēšanas stratēģijas. Šo iemeslu dēļ ECB neuzskata šīs prasības pašas par sevi par spējīgām nodrošināt pietiekamu aizsardzību, kas nodrošinātu šo aktīvu iekļaušanu nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī. Tomēr ECB
  atzīst, ka prasības sniedz zināma līmeņa aizsardzību obligāciju turētājiem, īpaši ja tās ir apvienotas ar atsauces uz pirmajām daļām nepieciešamo labāko kredīta kvalitāti atpakaļ iekļaušanu.

---

(1)  Treknraksts pamattekstā nozīmē ECB piedāvātā jaunā teksta iestarpinājumu. Svītrotais raksts pamattekstā nozīmē ECB piedāvāto teksta svītrojumu.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/5

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 17. augusts

2010/C 223/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2860 |
| JPY | Japānas jena | 109,66 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4492 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,82300 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4330 |
| CHF | Šveices franks | 1,3411 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9065 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,805 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 279,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7085 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9709 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2383 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9285 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4251 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3341 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,9919 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8122 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7424 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 512,72 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,3355 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,7346 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2525 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 526,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0625 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,055 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,1144 |
| THB | Taizemes bāts | 40,796 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2499 |
| MXN | Meksikas peso | 16,2260 |
| INR | Indijas rūpija | 59,9500 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2860

JPY

Japānas jena

109,66

DKK

Dānijas krona

7,4492

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,82300

SEK

Zviedrijas krona

9,4330

CHF

Šveices franks

1,3411

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9065

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,805

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

279,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7085

PLN

Polijas zlots

3,9709

RON

Rumānijas leja

4,2383

TRY

Turcijas lira

1,9285

AUD

Austrālijas dolārs

1,4251

CAD

Kanādas dolārs

1,3341

HKD

Hongkongas dolārs

9,9919

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8122

SGD

Singapūras dolārs

1,7424

KRW

Dienvidkorejas vona

1 512,72

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,3355

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,7346

HRK

Horvātijas kuna

7,2525

IDR

Indonēzijas rūpija

11 526,27

MYR

Malaizijas ringits

4,0625

PHP

Filipīnu peso

58,055

RUB

Krievijas rublis

39,1144

THB

Taizemes bāts

40,796

BRL

Brazīlijas reāls

2,2499

MXN

Meksikas peso

16,2260

INR

Indijas rūpija

59,9500

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 18.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/6

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 17. augusts),

ar kuru groza Lēmumu 2007/623/EK, ar ko izveido augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem

2010/C 223/03

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2007/623/EK (1) Komisija uz trīs gadu termiņu izveidoja augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem (turpmāk – “grupa”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2007/623/EK (1) Komisija uz trīs gadu termiņu izveidoja augsta līmeņa neatkarīgu ieinteresēto personu grupu ar administratīvo slogu saistītiem jautājumiem (turpmāk – “grupa”).

| (2) | Administratīvā sloga samazināšana un tiesību aktu vienkāršošana joprojām ir Komisijas prioritātes, un Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā paredzēts pabeigt līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(2)

Administratīvā sloga samazināšana un tiesību aktu vienkāršošana joprojām ir Komisijas prioritātes, un Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā paredzēts pabeigt līdz 2012. gadam.

| (3) | Tādēļ grupas un tās locekļu pilnvaru laiks attiecīgi jāpagarina. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ grupas un tās locekļu pilnvaru laiks attiecīgi jāpagarina.

| (4) | Grupai jāturpina cieši sadarboties gan ar ārējām ieinteresētajām personām, gan Komisijas dienestiem un regulāri un strukturētā veidā ar ģenerālsekretāra vietnieku un Ietekmes novērtējuma padomes priekšsēdētāju jāapmainās ar viedokļiem administratīvā sloga jautājumā un šajā saistībā gūto pieredzi, |
| --- | --- |

(4)

Grupai jāturpina cieši sadarboties gan ar ārējām ieinteresētajām personām, gan Komisijas dienestiem un regulāri un strukturētā veidā ar ģenerālsekretāra vietnieku un Ietekmes novērtējuma padomes priekšsēdētāju jāapmainās ar viedokļiem administratīvā sloga jautājumā un šajā saistībā gūto pieredzi,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmumu C(2007) 4063 groza šādi.

| 1. | Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “2. pants
  Grupas uzdevums ir konsultēt Komisiju par Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā, kuras mērķis ir līdz 2012. gadam par 25 % samazināt no ES tiesību aktiem izrietošo administratīvo slogu uzņēmumiem, un par Komisijas darba programmā minētajām vienkāršošanas iniciatīvām.
  Jo īpaši grupa:






  — | konsultē par administratīvā sloga samazināšanas pasākumiem, ko ieteikuši konsultanti apspriedēs internetā un darbsemināros uz vietas dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

1.

Lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“2. pants

Grupas uzdevums ir konsultēt Komisiju par Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā, kuras mērķis ir līdz 2012. gadam par 25 % samazināt no ES tiesību aktiem izrietošo administratīvo slogu uzņēmumiem, un par Komisijas darba programmā minētajām vienkāršošanas iniciatīvām.

Jo īpaši grupa:

—

konsultē par administratīvā sloga samazināšanas pasākumiem, ko ieteikuši konsultanti apspriedēs internetā un darbsemināros uz vietas dalībvalstīs,

| — | pēc Komisijas pieprasījuma konsultē to par metodiskiem jautājumiem, kas var rasties, īstenojot rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

pēc Komisijas pieprasījuma konsultē to par metodiskiem jautājumiem, kas var rasties, īstenojot rīcības programmu,

| — | vajadzības gadījumā iesaka, kurus spēkā esošos tiesību aktus varētu papildus ietvert samazināšanas programmā, |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā iesaka, kurus spēkā esošos tiesību aktus varētu papildus ietvert samazināšanas programmā,

| — | konsultē Komisiju par tās pastāvīgo vienkāršošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kurām ir augsts potenciāls samazināt administratīvo slogu, |
| --- | --- |

—

konsultē Komisiju par tās pastāvīgo vienkāršošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kurām ir augsts potenciāls samazināt administratīvo slogu,

| — | palīdz Komisijai nodrošināt progresu, pieņemot Padomes un Parlamenta priekšlikumus par administratīvā sloga samazināšanu, |
| --- | --- |

—

palīdz Komisijai nodrošināt progresu, pieņemot Padomes un Parlamenta priekšlikumus par administratīvā sloga samazināšanu,

| — | līdz 2011. gada novembrim sagatavo ziņojumu par paraugpraksi dalībvalstīs, lai ES tiesību aktus īstenotu vismazāk apgrūtinošā veidā. |
| --- | --- |

—

līdz 2011. gada novembrim sagatavo ziņojumu par paraugpraksi dalībvalstīs, lai ES tiesību aktus īstenotu vismazāk apgrūtinošā veidā.

Grupai pilnvaras ir piešķirtas līdz 2012. gada 31. decembrim.”

| 2. | Lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3. pants
  1.   Komisija var lūgt grupas konsultācijas par visiem jautājumiem, kas saistīti ar to, kā īstenot Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā, un par Komisijas darba programmā minēto pastāvīgo vienkāršošanas programmu.” |
| --- | --- |

2.

Lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3. pants

1.   Komisija var lūgt grupas konsultācijas par visiem jautājumiem, kas saistīti ar to, kā īstenot Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā, un par Komisijas darba programmā minēto pastāvīgo vienkāršošanas programmu.”

| 3. | Lēmuma 4. pantu groza šādi.
  4. pants






  a) | Ar šādu teikumu aizstāj 4. punkta pirmo teikumu:
  “Grupas locekļus ieceļ līdz 2012. gada 31. decembrim.” |
| --- | --- | --- |

3.

Lēmuma 4. pantu groza šādi.

a)

Ar šādu teikumu aizstāj 4. punkta pirmo teikumu:

“Grupas locekļus ieceļ līdz 2012. gada 31. decembrim.”

| b) | Ar šādu teikumu aizstāj 7. punkta pirmo teikumu:
  “Locekļu vārdu un uzvārdu publicē Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāta tīmekļa vietnē.” |
| --- | --- |

b)

Ar šādu teikumu aizstāj 7. punkta pirmo teikumu:

“Locekļu vārdu un uzvārdu publicē Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāta tīmekļa vietnē.”

| 4. | Ar šādu teikumu aizstāj 5. panta 4. punkta otro teikumu:
  “Sekretariāta pakalpojumus grupai nodrošina Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts.” |
| --- | --- |

4.

Ar šādu teikumu aizstāj 5. panta 4. punkta otro teikumu:

“Sekretariāta pakalpojumus grupai nodrošina Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts.”

| 5. | Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “7. pants
  Piemērošana
  Šo lēmumu piemēro līdz 2012. gada 31. decembrim.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2012. gada 31. decembrim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 30. augustā.

Briselē, 2010. gada 17. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 253, 28.9.2007., 40. lpp.

1

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/8

---

VALSTS ATBALSTS – SLOVĒNIJA

Valsts atbalsts C 13/10 (ex NN 17/10) – Iespējami Elan d.o.o. un Elan Marine d.o.o. atbalsta pasākumi

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 223/04

Ar 2010. gada 12. maija vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Slovēniju par lēmumu attiecībā uz iepriekš minētajiem pasākumiem sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Savas piezīmes par pasākumiem, attiecībā uz kuriem Komisija uzsāk procedūru, ieinteresētās personas var iesniegt viena mēneša laikā no šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes tiks paziņotas Slovēnijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

I.   PROCEDŪRA

2008. gada 10. jūlijā tika iesniegta sūdzība par iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam Elan Ski (Slovēnija). Lai izmeklētu iespējamā atbalsta pasākumu, Komisija adresēja Slovēnijai vairākus informācijas pieprasījumus. Sīku informāciju Komisija saņēma arī no sūdzības iesniedzēja.

II.   APRAKSTS

Konkrētie pasākumi attiecas uz uzņēmumu Elan Ski, kas ražo slēpes, un uzņēmumu Elan Marine, kas izgatavo jūras kuģošanas līdzekļus. Abi uzņēmumi atrodas reģionā, kurš ir atbalstāms reģions saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un tie 100 % apmērā pieder uzņēmumam Elan Skupina, kurš savukārt pieder vairākiem valsts uzņēmumiem. Elan Skupina un tā abas meitassabiedrības jau vairākus gadus ir grūtā finansiālajā situācijā. Līdz ar to valsts uzņēmumi, kuriem pieder Elan Skupina, 2007. un 2008. gadā veica divus kapitāla ieguldījumus, katru EUR 10 miljonu apmērā, un no šīm summām Elan Skupina aptuveni EUR 11,7 miljonus ieguldīja uzņēmumā Elan Ski, savukārt pārējie EUR 8,3 miljoni tika nodoti Elan Marine.

III.   NOVĒRTĒJUMS

Minētie kapitāla ieguldījumi, iespējams, ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā tos veica valsts uzņēmumi, attiecīgie kapitāla ieguldījumi šķiet piedēvējami Slovēnijas valstij. Turklāt tie, iespējams, radīja priekšrocību uzņēmumam, kuram tā situācijas dēļ nebija vieglas piekļuves kapitālam. Ja attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, tad Komisijai ir jāpārbauda, vai šis atbalsts ir saderīgs ar LESD 107. panta 2. vai 3. punktu. Pašlaik Komisijas rīcībā esošā informācija nav pietiekama, lai varētu izdarīt secinājumus par attiecīgo pasākumu saderību ar noteikumiem.

IV.   SECINĀJUMS

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija attiecībā uz iepriekš aprakstītajiem pasākumiem ir nolēmusi sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā.

VĒSTULES TEKSTS

“Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po proučitvi informacij o zgoraj navedenih ukrepih, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1).

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči. |
| --- | --- |

(1)

Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči.

| (2) | Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010.

2.   UPRAVIČENCI

2.1   Elan Ski

| (3) | Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo. |
| --- | --- |

(3)

Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo.

| (4) | Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3). |
| --- | --- |

(4)

Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3).

| (5) | Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij. |
| --- | --- |

(5)

Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij.

| (6) | Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(6)

Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo.

2.2   Elan Marine

| (7) | Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo. |
| --- | --- |

(7)

Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo.

2.3   Elan Skupina

| (8) | Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o. |
| --- | --- |

(8)

Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o.

| (9) | Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi). |
| --- | --- |

(9)

Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi).

| (10) | Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:






  — | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- | --- |

(10)

Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:

—

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju),

| — | poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS), |
| --- | --- |

—

poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS),

| — | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja, |
| --- | --- |

—

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja,

| — | Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- |

—

Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju),

| — | Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti. |
| --- | --- |

—

Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti.

Razpredelnica 1:   Lastniška struktura januarja 2009

Image

| (11) | Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

  Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih









  Subjekt | 1. januar 2007 | Po 1. ukrepu
  (april 2008) | Po 2. ukrepu
  (januar 2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska družba | 30,5 % | 47,3 % | 47,3 % |
| KAD-PPS | 10,3 % | 10,3 % | 10,3 % |
| DSU | 17,3 % | 17,3 % | 17,3 % |
| Triglav Naložbe | 13,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Zavarovalnica Triglav | 11,9 % | 11,9 % | 11,9 % |
| KD Kapital | 16,8 % | 0 % | 0 % |
| Domnevno skupno državno lastništvo | 83,2 % | 100 % | 100 % |

(11)

Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih

Subjekt

1. januar 2007

Po 1. ukrepu

(april 2008)

Po 2. ukrepu

(januar 2009)

Kapitalska družba

30,5 %

47,3 %

47,3 %

KAD-PPS

10,3 %

10,3 %

10,3 %

DSU

17,3 %

17,3 %

17,3 %

Triglav Naložbe

13,2 %

13,2 %

13,2 %

Zavarovalnica Triglav

11,9 %

11,9 %

11,9 %

KD Kapital

16,8 %

0 %

0 %

Domnevno skupno državno lastništvo

83,2 %

100 %

100 %

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Dokapitalizacija leta 2007 (Ukrep 1)

| (12) | Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje. |
| --- | --- |

(12)

Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje.

| (13) | Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4). |
| --- | --- |

(13)

Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4).

| (14) | Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS). |
| --- | --- |

(14)

Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS).

| (15) | Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR. |
| --- | --- |

(15)

Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR.

3.2   Dokapitalizacija leta 2008 (Ukrep 2)

| (16) | Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci. |
| --- | --- |

(16)

Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci.

| (17) | Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. |
| --- | --- |

(17)

Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS.

| (18) | Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR. |
| --- | --- |

(18)

Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR.

| (19) | V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina.

4.   OCENA

| (20) | Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(20)

Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju).

4.1   Podjetje v težavah

| (21) | V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah.

| (22) | V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub. |
| --- | --- |

(22)

V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub.

| (23) | Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘. |
| --- | --- |

(23)

Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘.

| (24) | Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (25) | Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(25)

Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

4.2.1   Državna sredstva in odgovornost države

| (26) | Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11). |
| --- | --- |

(26)

Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11).

| (27) | Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava.

| (28) | Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.

| (29) | Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija.

| (30) | Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave.

4.2.2   Prednost

| (31) | V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti.

| (32) | Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.






  — | Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi. |
| --- | --- | --- |

(32)

Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.

—

Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi.

| — | Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava. |
| --- | --- |

—

Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava.

| (33) | Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.






  — | Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb. |
| --- | --- | --- |

(33)

Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.

—

Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb.

| — | Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb.

| — | Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij. |
| --- | --- |

—

Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij.

| — | Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena. |
| --- | --- |

—

Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena.

| — | Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno. |
| --- | --- |

—

Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno.

| (34) | Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let.

| (35) | Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki. |
| --- | --- |

(35)

Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki.

4.2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (36) | Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki. |
| --- | --- |

(36)

Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki.

4.2.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (37) | Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(37)

Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4.3   Združljivost pomoči

| (38) | Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (39) | Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(39)

Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov.

4.3.1   Smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (40) | Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

| (41) | V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje.

| (42) | Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(42)

Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe.

| (43) | V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.






  — | Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- | --- |

(43)

V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.

—

Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| — | Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto. |
| --- | --- |

—

Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto.

| — | Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež. |
| --- | --- |

—

Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež.

| — | Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo. |
| --- | --- |

—

Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo.

| (44) | Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(44)

Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

| (45) | Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje.

4.3.2   Regionalna pomoč

| (46) | Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči.

| (47) | Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (48) | Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma.

Odločitev

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s postopkom iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija poziva Slovenijo, da predloži svoje pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni pomoči, v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa. Informacije morajo zlasti vsebovati:

informacije glede družb DSU, Triglav naložbe oziroma Zavarovalnica Triglav:

| — | prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije,

| — | prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve, |
| --- | --- |

—

prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve,

| — | prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete, |
| --- | --- |

—

prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete,

| — | prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave; |
| --- | --- |

—

prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave;

informacije glede nakupa delnic družbe KD Kapital v družbi Elan Skupina s strani Kapitalske družbe:

| — | prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic,

| — | poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital. |
| --- | --- |

—

poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital.

Komisija poziva slovenske državne organe, da takoj posredujejo izvod tega dopisa morebitnemu prejemniku pomoči.

Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki določa, da se lahko od prejemnika izterja vsa nezakonita pomoč.

Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije. Obvestila bo tudi vse zainteresirane stranke v državah članicah Efte, ki so podpisnice sporazuma EGP, z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije, z izvodom tega dopisa pa bo obvestila tudi nadzorni organ Efte. Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila.”

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tej odločitvi je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

2

(3)  Informacije s slovenske vladne spletne strani: http://www.slovenia.si/

3

(4)  Kleine Zeitung, 23. avgusta 2007, ‚Elan rutscht immer tiefer in die roten Zahlen‘ (Elan še naprej drsi v rdeče številke).

4

(5)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), podaljšane s Sporočilom Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 156, 9.7.2009, str. 3).

5

(6)  Elan Ski: kapital 31.12.2006: 36,5 milijona EUR; 31.12.2007: 25,3 milijona EUR; 31.12.2008: 24,1 milijona EUR; Elan Marine: kapital 31.12.2006: 5,6 milijona EUR; 31.12.2007: 5,3 milijona EUR; 31.12.2008: 3,6 milijona EUR.

6

(7)  Neto izguba leta 2006: 0,472 milijona EUR; 2007: 6,674 milijona EUR; 2008: 12,971 milijona EUR.

7

(8)  Neto dobiček leta 2006: 1,2 milijona EUR; neto izguba leta 2007: 0,305 milijona EUR; 2008: 10,214 milijona EUR.

8

(9)  Elan Ski: promet leta 2005: 66 milijonov EUR; 2006: 48 milijonov EUR; 2007: 40 milijonov EUR; 2008: 38 milijonov EUR; 2009: 36 milijonov EUR; Elan Marine: promet leta 2006: 31,8 milijona EUR; 2007: 38,6 milijona EUR; 2008: 25,9 milijona EUR.

9

(10)  Poleg dveh morebitnih upravičenk je imela izgubo tudi njuna materinska družba Elan Skupina, in sicer 8,4 milijona EUR leta 2007 in 12 milijonov EUR leta 2008. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij je bila ta izguba posledica slabega poslovanja družbe Elan Ski.

10

(11)  Zadeva C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

11

(12)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

12

(13)  Zadeva T-228/99, WestLB proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435.

13

(14)  Glej zadevo C-303/88, Italijanska republika proti Komisiji – državna pomoč podjetjem na področju tekstila in oblačil (ENI Lanerossi), Recueil 1991, str. I-1433.

14

---

| 18.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 223/15

---

Apvienotās Karalistes valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 223/05

Paziņojums par Apvienotās Karalistes ārpuskārtas piedāvājumu jūras blokā 103/1

Enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrija

1998. gada Likums par naftu (The Petroleum Act 1998)

Licencēšanas piedāvājums šelfa naftas un gāzes ieguvei

| 1. | Enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrs (Secretary of State for Energy and Climate Change) uzaicina ieinteresētās personas pieteikties licenču saņemšanai ogļūdeņražu ieguvei jūras apgabalos (Seaward Production Licences) attiecībā uz Apvienotās Karalistes kontinentālā šelfa bloku 103/1. |
| --- | --- |

1.

Enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrs (Secretary of State for Energy and Climate Change) uzaicina ieinteresētās personas pieteikties licenču saņemšanai ogļūdeņražu ieguvei jūras apgabalos (Seaward Production Licences) attiecībā uz Apvienotās Karalistes kontinentālā šelfa bloku 103/1.

| 2. | Šis bloks ir parādīts kartē, kura atrodas Enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrijā (DECC), kur to var aplūkot, iepriekš piesakoties (tālr. +44 3000686042) šā paziņojuma darbības laikā no pirmdienas līdz piektdienai plkst. 9.15–16.45. |
| --- | --- |

2.

Šis bloks ir parādīts kartē, kura atrodas Enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrijā (DECC), kur to var aplūkot, iepriekš piesakoties (tālr. +44 3000686042) šā paziņojuma darbības laikā no pirmdienas līdz piektdienai plkst. 9.15–16.45.

| 3. | Pilnīgāka informācija par uzaicinājumu, tostarp piedāvātās platības karte, kā arī norādījumi par licenču saņemšanu, minētajās licencēs ietvertie nosacījumi un pieteikšanās kārtība ir pieejama Enerģijas resursu attīstības daļas (Energy Development Unit – EDU) tīmekļa vietnē (sk. turpmāk). |
| --- | --- |

3.

Pilnīgāka informācija par uzaicinājumu, tostarp piedāvātās platības karte, kā arī norādījumi par licenču saņemšanu, minētajās licencēs ietvertie nosacījumi un pieteikšanās kārtība ir pieejama Enerģijas resursu attīstības daļas (Energy Development Unit – EDU) tīmekļa vietnē (sk. turpmāk).

| 4. | Visus pieteikumus vērtēs saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 1995. gada noteikumos par ogļūdeņražu ieguves licencēšanu (Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995) (S.I. 1995., Nr. 1434), kā arī ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pēc ātras, pamatīgas, efektīvas un drošas izpētes, lai apzinātu Apvienotās Karalistes naftas un gāzes resursus, pienācīgu uzmanību pievēršot vides aspektiem. |
| --- | --- |

4.

Visus pieteikumus vērtēs saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 1995. gada noteikumos par ogļūdeņražu ieguves licencēšanu (Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995) (S.I. 1995., Nr. 1434), kā arī ņemot vērā pastāvīgo vajadzību pēc ātras, pamatīgas, efektīvas un drošas izpētes, lai apzinātu Apvienotās Karalistes naftas un gāzes resursus, pienācīgu uzmanību pievēršot vides aspektiem.

Pieteikumi

| 5. | Tiks pieņemti tikai tradicionālo licenču pieteikumi. Pieteikumus vērtēs, ņemot vērā šādus kritērijus:






  a) | pieteikuma iesniedzēja finansiālo dzīvotspēju un finansiālās iespējas veikt darbības sākotnējā periodā atbilstoši licencei, kā arī darba programmu, kas iesniegta, lai novērtētu pilnīgu bloka teritorijas potenciālu; |
| --- | --- | --- |

5.

Tiks pieņemti tikai tradicionālo licenču pieteikumi. Pieteikumus vērtēs, ņemot vērā šādus kritērijus:

a)

pieteikuma iesniedzēja finansiālo dzīvotspēju un finansiālās iespējas veikt darbības sākotnējā periodā atbilstoši licencei, kā arī darba programmu, kas iesniegta, lai novērtētu pilnīgu bloka teritorijas potenciālu;

| b) | pieteikuma iesniedzēja tehniskās iespējas veikt darbības sākotnējā periodā atbilstoši licencei, ietverot iespējamo ogļūdeņražu identifikāciju blokā. Tehniskās iespējas daļēji novērtēs, ņemot vērā ar bloku saistītās analīzes kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja tehniskās iespējas veikt darbības sākotnējā periodā atbilstoši licencei, ietverot iespējamo ogļūdeņražu identifikāciju blokā. Tehniskās iespējas daļēji novērtēs, ņemot vērā ar bloku saistītās analīzes kvalitāti;

| c) | veidu, kā pieteikuma iesniedzējs ierosina veikt darbības atbilstoši licencei, ieskaitot tās darba programmas kvalitāti, kas iesniegta, lai pilnībā novērtētu tā apgabala potenciālu, par kuru iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

c)

veidu, kā pieteikuma iesniedzējs ierosina veikt darbības atbilstoši licencei, ieskaitot tās darba programmas kvalitāti, kas iesniegta, lai pilnībā novērtētu tā apgabala potenciālu, par kuru iesniegts pieteikums;

| d) | pieteikuma iesniedzēja efektivitātes un atbildības trūkumu darbībās atbilstoši šai licencei gadījumā, ja saskaņā ar Likumu par naftu (1998) pieteikuma iesniedzējam ir vai ir bijusi izsniegta licence vai, ja pieteikuma iesniedzējs pielīdzināts šādas licences saņēmējiem. |
| --- | --- |

d)

pieteikuma iesniedzēja efektivitātes un atbildības trūkumu darbībās atbilstoši šai licencei gadījumā, ja saskaņā ar Likumu par naftu (1998) pieteikuma iesniedzējam ir vai ir bijusi izsniegta licence vai, ja pieteikuma iesniedzējs pielīdzināts šādas licences saņēmējiem.

| 6. | Pieteikuma iesniedzēju grupā piedāvātajam operatoram (arī uzņēmumam, kas ir vienīgais pieteikuma iesniedzējs) jāiesniedz vispārējās vides politikas izklāsts licencē minēto darbību veikšanai jūras apgabalos. |
| --- | --- |

6.

Pieteikuma iesniedzēju grupā piedāvātajam operatoram (arī uzņēmumam, kas ir vienīgais pieteikuma iesniedzējs) jāiesniedz vispārējās vides politikas izklāsts licencē minēto darbību veikšanai jūras apgabalos.

| 7. | Ministrs (Secretary of State) izsniegs licenci tikai tad, ja viņš būs gatavs vienlaicīgi apstiprināt arī pieteikuma iesniedzēja izvēlēto operatoru. Pirms operatora apstiprināšanas ministram jāpārliecinās, ka izraudzītais operators ir kompetents plānot un vadīt urbšanas darbus, ņemot vērā tā darbinieku skaitu, pieredzi un apmācību, ierosinātās procedūras un metodes, vadības struktūru, sadarbību ar līgumslēdzējiem un vispārējo korporatīvo stratēģiju. Apsverot ierosinātā operatora izvēli, ministrs ņems vērā gan jauno informāciju, kas norādīta pieteikumā, gan izraudzītā operatora darbības rezultātus Apvienotajā Karalistē un ārvalstīs. |
| --- | --- |

7.

Ministrs (Secretary of State) izsniegs licenci tikai tad, ja viņš būs gatavs vienlaicīgi apstiprināt arī pieteikuma iesniedzēja izvēlēto operatoru. Pirms operatora apstiprināšanas ministram jāpārliecinās, ka izraudzītais operators ir kompetents plānot un vadīt urbšanas darbus, ņemot vērā tā darbinieku skaitu, pieredzi un apmācību, ierosinātās procedūras un metodes, vadības struktūru, sadarbību ar līgumslēdzējiem un vispārējo korporatīvo stratēģiju. Apsverot ierosinātā operatora izvēli, ministrs ņems vērā gan jauno informāciju, kas norādīta pieteikumā, gan izraudzītā operatora darbības rezultātus Apvienotajā Karalistē un ārvalstīs.

Orientācija

| 8. | Ar papildu norādījumiem, kuros precizēta iepriekš minētā informācija par šo uzaicinājumu, var iepazīties Enerģijas resursu attīstības daļas (EDU) tīmekļa vietnē: http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

8.

Ar papildu norādījumiem, kuros precizēta iepriekš minētā informācija par šo uzaicinājumu, var iepazīties Enerģijas resursu attīstības daļas (EDU) tīmekļa vietnē: http://www.og.decc.gov.uk/

Licences

| 9. | Ja vien netiek pieprasīts veikt vides ietekmes novērtējumu attiecībā uz konkrētu bloku (skatīt 12. punktu), kurā ministrs piedāvā atļauju atbilstīgi šim uzaicinājumam, šādu piedāvājumu sagatavo divpadsmit mēnešu laikā no šā paziņojuma datuma. |
| --- | --- |

9.

Ja vien netiek pieprasīts veikt vides ietekmes novērtējumu attiecībā uz konkrētu bloku (skatīt 12. punktu), kurā ministrs piedāvā atļauju atbilstīgi šim uzaicinājumam, šādu piedāvājumu sagatavo divpadsmit mēnešu laikā no šā paziņojuma datuma.

| 10. | Ministrs neuzņemas atbildību par izmaksām, kas pieteikuma iesniedzējam radušās, apsverot vai iesniedzot pieteikumu. |
| --- | --- |

10.

Ministrs neuzņemas atbildību par izmaksām, kas pieteikuma iesniedzējam radušās, apsverot vai iesniedzot pieteikumu.

Vides ietekmes novērtējumi

| 11. | Ministrs par visu piedāvāto teritoriju vadīja stratēģisko vides ietekmes novērtējumu (SEA) atbilstīgi standartiem, kas noteikti Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu.
  Ar minētā SEA secinājumiem var iepazīties DECC šelfa enerģijas resursu SEA tīmekļa vietnē http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php |
| --- | --- |

11.

Ministrs par visu piedāvāto teritoriju vadīja stratēģisko vides ietekmes novērtējumu (SEA) atbilstīgi standartiem, kas noteikti Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu.

Ar minētā SEA secinājumiem var iepazīties DECC šelfa enerģijas resursu SEA tīmekļa vietnē http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php

| 12. | Licences saskaņā ar šo uzaicinājumu piešķirs tikai tad, ja a) darbības, kas paredzētas licencē, nevarētu būtiski ietekmēt īpašas saglabāšanas zonu (Special Conservation Area – SCA) vai īpašas aizsardzības zonu (Special Protection Area – SPA) apsaimniekošanu vai b) ja secinājumi atbilstīgā novērtējumā saskaņā ar Biotopu direktīvu apstiprina, ka šādas darbības nelabvēlīgi neietekmēs šādus SCA vai SPA; vai c) ja darbības tiek novērtētas kā tādas, kas varētu šādi nelabvēlīgi ietekmēt vidi, ņemot vērā i) to, ka pastāv būtiski iemesli, lai neņemtu vērā sabiedrības intereses saistībā ar licences piešķiršanu, ii) atbilstošu kompensējošu pasākumu veikšanu, un iii) to, ka nav alternatīvu risinājumu. |
| --- | --- |

12.

Licences saskaņā ar šo uzaicinājumu piešķirs tikai tad, ja a) darbības, kas paredzētas licencē, nevarētu būtiski ietekmēt īpašas saglabāšanas zonu (Special Conservation Area – SCA) vai īpašas aizsardzības zonu (Special Protection Area – SPA) apsaimniekošanu vai b) ja secinājumi atbilstīgā novērtējumā saskaņā ar Biotopu direktīvu apstiprina, ka šādas darbības nelabvēlīgi neietekmēs šādus SCA vai SPA; vai c) ja darbības tiek novērtētas kā tādas, kas varētu šādi nelabvēlīgi ietekmēt vidi, ņemot vērā i) to, ka pastāv būtiski iemesli, lai neņemtu vērā sabiedrības intereses saistībā ar licences piešķiršanu, ii) atbilstošu kompensējošu pasākumu veikšanu, un iii) to, ka nav alternatīvu risinājumu.

| 13. | Licenču pārvaldības iestāde: Energy Development Unit (EDU), Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform, 3 Victoria Street, London, SW1H 0ET, UNITED KINGDOM (tālr. +44 3000686042, fakss +44 3000685129).
  Enerģijas resursu attīstības daļas (EDU) tīmekļa vietne: http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

13.

Licenču pārvaldības iestāde: Energy Development Unit (EDU), Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform, 3 Victoria Street, London, SW1H 0ET, UNITED KINGDOM (tālr. +44 3000686042, fakss +44 3000685129).

Enerģijas resursu attīstības daļas (EDU) tīmekļa vietne: http://www.og.decc.gov.uk/

---