# Uradni list C 203E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.203.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 203E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5327. julij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.203.slv

Uradni list

Evropske unije

C 203E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5327. julij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Svet |
| 2010/C 203E/01 | Stalisce Sveta (EU) št. 11/2010 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Sklepa direktive Evropskega parlamenta in sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevozaSprejeto v Svetu 10. maja 2010 (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 203E/02 | Stališče Sveta (EU) št. 12/2010 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive evropskega parlamenta in sveta o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene nameneSprejeto v Svetu 3. junija 2010 (
  1
  ) | 19 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Svet

2010/C 203E/01

Stalisce Sveta (EU) št. 11/2010 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Sklepa direktive Evropskega parlamenta in sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevozaSprejeto v Svetu 10. maja 2010 (
  1
  )

1

1

2010/C 203E/02

Stališče Sveta (EU) št. 12/2010 v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive evropskega parlamenta in sveta o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene nameneSprejeto v Svetu 3. junija 2010 (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Svet

| 27.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 203/1

---

STALISCE SVETA (EU) št. 11/2010 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Sklepa direktive Evropskega parlamenta in sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza

Sprejeto v Svetu 10. maja 2010

(Besedilo velja za EGP)

(2010/C 203 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Povečanje obsega cestnega prometa v Uniji, povezano z rastjo evropskega gospodarstva in zahtevami državljanov po mobilnosti, je glavni vzrok za čedalje večjo preobremenjenost cestne infrastrukture in povečevanje porabe energije, pa tudi vir okoljskih in družbenih problemov. |
| --- | --- |

(1)

Povečanje obsega cestnega prometa v Uniji, povezano z rastjo evropskega gospodarstva in zahtevami državljanov po mobilnosti, je glavni vzrok za čedalje večjo preobremenjenost cestne infrastrukture in povečevanje porabe energije, pa tudi vir okoljskih in družbenih problemov.

| (2) | Odziv na te velike izzive ne more biti omejen na tradicionalne ukrepe, med drugim s širitvijo obstoječe cestnoprometne infrastrukture. Glavno vlogo pri iskanju ustreznih rešitev za Unijo bodo imele inovacije. |
| --- | --- |

(2)

Odziv na te velike izzive ne more biti omejen na tradicionalne ukrepe, med drugim s širitvijo obstoječe cestnoprometne infrastrukture. Glavno vlogo pri iskanju ustreznih rešitev za Unijo bodo imele inovacije.

| (3) | Inteligentni prometni sistemi (ITS) so napredne aplikacije, ki so – čeprav ne predstavljajo inteligence kot take – namenjene zagotavljanju inovativnih storitev na področju različnih vrst prevoza in upravljanja prometa, omogočanju boljše obveščenosti različnim uporabnikom ter varnejšo, bolj usklajeno in „pametnejšo“ uporabo prometnih omrežij. |
| --- | --- |

(3)

Inteligentni prometni sistemi (ITS) so napredne aplikacije, ki so – čeprav ne predstavljajo inteligence kot take – namenjene zagotavljanju inovativnih storitev na področju različnih vrst prevoza in upravljanja prometa, omogočanju boljše obveščenosti različnim uporabnikom ter varnejšo, bolj usklajeno in „pametnejšo“ uporabo prometnih omrežij.

| (4) | ITS združujejo telekomunikacije, elektroniko in informacijske tehnologije s prometnim inženirstvom zaradi načrtovanja, projektiranja, obratovanja, vzdrževanja in upravljanja prometnih sistemov. Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sektorju cestnega prometa in njegovih vmesnikov do drugih vrst prevoza bo v veliki meri prispevala k izboljšanju okoljske uspešnosti, učinkovitosti, vključno z energetsko učinkovitostjo, varnosti in varovanja cestnega prometa, vključno s prevozom nevarnega blaga, javne varnosti ter mobilnosti potnikov in tovora, obenem pa bo zagotovila delovanje notranjega trga ter večjo konkurenčnost in zaposlovanje. ITS aplikacije pa ne bi smele posegati v zadeve v zvezi z državno varnostjo ali ki so potrebne zaradi obrambe. |
| --- | --- |

(4)

ITS združujejo telekomunikacije, elektroniko in informacijske tehnologije s prometnim inženirstvom zaradi načrtovanja, projektiranja, obratovanja, vzdrževanja in upravljanja prometnih sistemov. Uporaba informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sektorju cestnega prometa in njegovih vmesnikov do drugih vrst prevoza bo v veliki meri prispevala k izboljšanju okoljske uspešnosti, učinkovitosti, vključno z energetsko učinkovitostjo, varnosti in varovanja cestnega prometa, vključno s prevozom nevarnega blaga, javne varnosti ter mobilnosti potnikov in tovora, obenem pa bo zagotovila delovanje notranjega trga ter večjo konkurenčnost in zaposlovanje. ITS aplikacije pa ne bi smele posegati v zadeve v zvezi z državno varnostjo ali ki so potrebne zaradi obrambe.

| (5) | Napredek na področju uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri drugih vrstah prevoza bi se zdaj moral odražati v razvoju sektorja cestnega prometa, zlasti glede zagotavljanja višjih ravni povezovanja med cestnim prometom in drugimi vrstami prevoza. |
| --- | --- |

(5)

Napredek na področju uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij pri drugih vrstah prevoza bi se zdaj moral odražati v razvoju sektorja cestnega prometa, zlasti glede zagotavljanja višjih ravni povezovanja med cestnim prometom in drugimi vrstami prevoza.

| (6) | V nekaterih državah članicah so se nacionalne aplikacije teh tehnologij v sektorju cestnega prometa že začela uvajati. Vendar pa je takšno uvajanje še vedno razdrobljeno in neusklajeno in ne more zagotoviti geografske kontinuitete storitev ITS po vsej Uniji in na njenih zunanjih mejah. |
| --- | --- |

(6)

V nekaterih državah članicah so se nacionalne aplikacije teh tehnologij v sektorju cestnega prometa že začela uvajati. Vendar pa je takšno uvajanje še vedno razdrobljeno in neusklajeno in ne more zagotoviti geografske kontinuitete storitev ITS po vsej Uniji in na njenih zunanjih mejah.

| (7) | Zaradi zagotavljanja usklajenega in učinkovitega uvajanja ITS v celotni Uniji bi bilo treba uvesti specifikacije, vključno in kjer potrebno pa tudi standarde za določitev dodatnih podrobnih določb in postopkov. Komisija bi morala pred sprejetjem kakršnih koli specifikacij najprej preučiti njihovo skladnost z določenimi načeli, opredeljenimi v Prilogi II. Prednost bi bilo treba dati na prvi stopnji štirim glavnim področjem razvoja in uvajanja ITS. Znotraj teh štirih področij bi bilo treba vzpostaviti prednostne naloge za razvoj in uporabo specifikacij in standardov. Pri nadaljnjem uvajanju ITS bi bilo treba z vidika tehnološkega napredka in finančnih prizadevanj upoštevati obstoječo infrastrukturo ITS, ki so jo posamezne države članice že uvedle. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi zagotavljanja usklajenega in učinkovitega uvajanja ITS v celotni Uniji bi bilo treba uvesti specifikacije, vključno in kjer potrebno pa tudi standarde za določitev dodatnih podrobnih določb in postopkov. Komisija bi morala pred sprejetjem kakršnih koli specifikacij najprej preučiti njihovo skladnost z določenimi načeli, opredeljenimi v Prilogi II. Prednost bi bilo treba dati na prvi stopnji štirim glavnim področjem razvoja in uvajanja ITS. Znotraj teh štirih področij bi bilo treba vzpostaviti prednostne naloge za razvoj in uporabo specifikacij in standardov. Pri nadaljnjem uvajanju ITS bi bilo treba z vidika tehnološkega napredka in finančnih prizadevanj upoštevati obstoječo infrastrukturo ITS, ki so jo posamezne države članice že uvedle.

| (8) | Če je sprejet zakonodajni akt iz drugega pododstavka člena 6(2) te direktive, bi bilo treba ustrezno spremeniti drugi stavek člena 5(1). |
| --- | --- |

(8)

Če je sprejet zakonodajni akt iz drugega pododstavka člena 6(2) te direktive, bi bilo treba ustrezno spremeniti drugi stavek člena 5(1).

| (9) | V specifikacijah bi bilo med drugim treba upoštevati in dopolniti že pridobljene izkušnje in rezultate na področju ITS, predvsem v okviru pobude e-varnost, ki jo je Komisija predstavila aprila 2002. Komisija je na podlagi navedene pobude ustanovila forum o e-varnosti za spodbujanje in nadaljnje izvajanje priporočil za podporo razvoju, uvajanju in uporabi sistemov e-varnosti. |
| --- | --- |

(9)

V specifikacijah bi bilo med drugim treba upoštevati in dopolniti že pridobljene izkušnje in rezultate na področju ITS, predvsem v okviru pobude e-varnost, ki jo je Komisija predstavila aprila 2002. Komisija je na podlagi navedene pobude ustanovila forum o e-varnosti za spodbujanje in nadaljnje izvajanje priporočil za podporo razvoju, uvajanju in uporabi sistemov e-varnosti.

| (10) | Pravila in postopki, ki jih določa ta direktiva, ne bi smeli vplivati na vozila, ki se upravljajo predvsem zaradi zgodovinskega pomena in so bila prvotno registrirana in/ali homologirana in/ali so se začela uporabljati pred začetkom veljavnosti te direktive in njenih izvedbenih ukrepov. |
| --- | --- |

(10)

Pravila in postopki, ki jih določa ta direktiva, ne bi smeli vplivati na vozila, ki se upravljajo predvsem zaradi zgodovinskega pomena in so bila prvotno registrirana in/ali homologirana in/ali so se začela uporabljati pred začetkom veljavnosti te direktive in njenih izvedbenih ukrepov.

| (11) | ITS bi morali biti zasnovani na medobratovalnih sistemih, ki temeljijo na odprtih in javnih standardih in so brez razlikovanja na voljo vsem ponudnikom aplikacij in storitev ter njihovim uporabnikom. |
| --- | --- |

(11)

ITS bi morali biti zasnovani na medobratovalnih sistemih, ki temeljijo na odprtih in javnih standardih in so brez razlikovanja na voljo vsem ponudnikom aplikacij in storitev ter njihovim uporabnikom.

| (12) | Pri uvajanju in uporabi aplikacij in storitev ITS bo potrebna obdelava osebnih podatkov. Tovrstna obdelava bi morala potekati v skladu s pravom Unije, ki so določena zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (4). Med drugim bi bilo treba načeli omejitve namena in zmanjšanja količine podatkov uporabiti pri aplikacijah ITS. |
| --- | --- |

(12)

Pri uvajanju in uporabi aplikacij in storitev ITS bo potrebna obdelava osebnih podatkov. Tovrstna obdelava bi morala potekati v skladu s pravom Unije, ki so določena zlasti v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3) ter Direktivi 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (4). Med drugim bi bilo treba načeli omejitve namena in zmanjšanja količine podatkov uporabiti pri aplikacijah ITS.

| (13) | Spodbujati bi bilo treba anonimiziranje, saj gre za eno od načel boljšega varstva zasebnosti posameznikov. Kar zadeva vprašanja, povezana z varstvom podatkov in zasebnostjo na področju uvajanja aplikacij in storitev ITS, bi se morala Komisija po potrebi posvetovati tudi z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ter za mnenje zaprositi Delovno skupino o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ustanovljeno na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(13)

Spodbujati bi bilo treba anonimiziranje, saj gre za eno od načel boljšega varstva zasebnosti posameznikov. Kar zadeva vprašanja, povezana z varstvom podatkov in zasebnostjo na področju uvajanja aplikacij in storitev ITS, bi se morala Komisija po potrebi posvetovati tudi z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov ter za mnenje zaprositi Delovno skupino o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ustanovljeno na podlagi člena 29 Direktive 95/46/ES.

| (14) | Pri uvajanju in uporabi aplikacij in storitev ITS ter predvsem prometnih in potovalnih informacijskih storitev bosta potrebni obdelava in uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov iz dokumentov, ki jih hranijo organi javnega sektorja držav članic. Takšna obdelava in uporaba bi se morali izvajati v skladu z Direktivo 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (5). |
| --- | --- |

(14)

Pri uvajanju in uporabi aplikacij in storitev ITS ter predvsem prometnih in potovalnih informacijskih storitev bosta potrebni obdelava in uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov iz dokumentov, ki jih hranijo organi javnega sektorja držav članic. Takšna obdelava in uporaba bi se morali izvajati v skladu z Direktivo 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (5).

| (15) | Specifikacije bi morale v ustreznih primerih vključevati natančne določbe o postopkih ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent. Navedene določbe, zlasti kar zadeva module za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti, bi morale temeljiti na Sklepu št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (6). Direktiva 2007/46/ES (7) že vzpostavlja okvir za homologacijo motornih vozil in njihovih delov ali povezane opreme, ter Direktiva 2002/24/ES (8) in Direktiva 2003/37/ES (9) določata homologacijo dvo- in trikolesnih motornih vozil oziroma kmetijskih in gozdarskih traktorjev in njihovih delov ali povezane opreme. Zaradi tega bi s predpisi o ugotavljanju skladnosti opreme in aplikacij, ki spadajo v področje uporabe teh direktiv, podvajali delo. Čeprav se te direktive uporabljajo za v vozilih nameščeno opremo, povezano z ITS, se ne uporabljajo za zunanjo opremo in programsko opremo ITS na cestni infrastrukturi. V takšnih primerih bi v specifikacijah lahko predvideli postopke ugotavljanja skladnosti. Pri takšnih postopkih bi se morali omejiti le na tisto, kar bi bilo potrebno za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(15)

Specifikacije bi morale v ustreznih primerih vključevati natančne določbe o postopkih ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent. Navedene določbe, zlasti kar zadeva module za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti, bi morale temeljiti na Sklepu št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (6). Direktiva 2007/46/ES (7) že vzpostavlja okvir za homologacijo motornih vozil in njihovih delov ali povezane opreme, ter Direktiva 2002/24/ES (8) in Direktiva 2003/37/ES (9) določata homologacijo dvo- in trikolesnih motornih vozil oziroma kmetijskih in gozdarskih traktorjev in njihovih delov ali povezane opreme. Zaradi tega bi s predpisi o ugotavljanju skladnosti opreme in aplikacij, ki spadajo v področje uporabe teh direktiv, podvajali delo. Čeprav se te direktive uporabljajo za v vozilih nameščeno opremo, povezano z ITS, se ne uporabljajo za zunanjo opremo in programsko opremo ITS na cestni infrastrukturi. V takšnih primerih bi v specifikacijah lahko predvideli postopke ugotavljanja skladnosti. Pri takšnih postopkih bi se morali omejiti le na tisto, kar bi bilo potrebno za vsak primer posebej.

| (16) | Za aplikacije in storitve ITS, za katere sta potrebna natančna in zajamčena časovna razporeditev in pozicioniranje, bi bilo treba uporabiti satelitsko podprto infrastrukturo ali kakršno koli tehnologijo, ki zagotavlja enakovredno natančnost, kakor so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (10) in Uredbi (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (11). |
| --- | --- |

(16)

Za aplikacije in storitve ITS, za katere sta potrebna natančna in zajamčena časovna razporeditev in pozicioniranje, bi bilo treba uporabiti satelitsko podprto infrastrukturo ali kakršno koli tehnologijo, ki zagotavlja enakovredno natančnost, kakor so določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim (10) in Uredbi (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (11).

| (17) | Za realizacijo aplikacij ITS bi bilo treba uporabiti inovativne tehnologije, kot so naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (Radio Frequency Identification Devices – RFID) ali EGNOS/Galileo, zlasti za sledenje in izsleditev tovora na njegovi poti in med različnimi vrstami prevoza. |
| --- | --- |

(17)

Za realizacijo aplikacij ITS bi bilo treba uporabiti inovativne tehnologije, kot so naprave za radiofrekvenčno identifikacijo (Radio Frequency Identification Devices – RFID) ali EGNOS/Galileo, zlasti za sledenje in izsleditev tovora na njegovi poti in med različnimi vrstami prevoza.

| (18) | Glavne zainteresirane strani, kot so ponudniki storitev ITS, združenja uporabnikov ITS, prevozniki in upravljavci objektov, predstavniki proizvodnega sektorja, socialni partnerji, strokovna združenja in lokalni organi, bi morali imeti možnost, da Komisiji svetujejo o komercialnih in tehničnih vidikih uvajanja ITS v Uniji. Komisija bi zato morala ustanoviti svetovalno skupino za ITS ter s tem poskrbeti za tesno sodelovanje z zainteresiranimi stranmi in državami članicami. Ta svetovalna skupina bi morala delati na pregleden način, rezultat pa bi moral biti na voljo odboru, ustanovljenemu s to direktivo. |
| --- | --- |

(18)

Glavne zainteresirane strani, kot so ponudniki storitev ITS, združenja uporabnikov ITS, prevozniki in upravljavci objektov, predstavniki proizvodnega sektorja, socialni partnerji, strokovna združenja in lokalni organi, bi morali imeti možnost, da Komisiji svetujejo o komercialnih in tehničnih vidikih uvajanja ITS v Uniji. Komisija bi zato morala ustanoviti svetovalno skupino za ITS ter s tem poskrbeti za tesno sodelovanje z zainteresiranimi stranmi in državami članicami. Ta svetovalna skupina bi morala delati na pregleden način, rezultat pa bi moral biti na voljo odboru, ustanovljenemu s to direktivo.

| (19) | Za sprejetje smernic in nezavezujočih ukrepov za spodbujanje sodelovanja držav članic glede prioritetnih področij za ITS in glede smernic za poročanje držav članic ter za delovni program bi bilo treba zagotoviti enotne pogoje izvajanja. |
| --- | --- |

(19)

Za sprejetje smernic in nezavezujočih ukrepov za spodbujanje sodelovanja držav članic glede prioritetnih področij za ITS in glede smernic za poročanje držav članic ter za delovni program bi bilo treba zagotoviti enotne pogoje izvajanja.

| (20) | V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej, in sicer z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Dokler navedena nova uredba ne bo sprejeta, se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej, in sicer z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Dokler navedena nova uredba ne bo sprejeta, se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja.

| (21) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte v zvezi s sprejetjem specifikacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(21)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme delegirane akte v zvezi s sprejetjem specifikacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (22) | Za zagotovitev usklajenega pristopa bi morala Komisija poskrbeti za usklajenost dejavnosti odbora, ustanovljenega s to direktivo, odbora, ustanovljenega z Direktivo 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (13), odbora, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (14), odbora, ustanovljenega z Direktivo 2007/46/ES in odbora, ustanovljenega z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (15). |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev usklajenega pristopa bi morala Komisija poskrbeti za usklajenost dejavnosti odbora, ustanovljenega s to direktivo, odbora, ustanovljenega z Direktivo 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (13), odbora, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (14), odbora, ustanovljenega z Direktivo 2007/46/ES in odbora, ustanovljenega z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (15).

| (23) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti usklajeno in dosledno uvajanje medobratovalnih inteligentnih prometnih sistemov po celotni Uniji, države članice in/ali zasebni sektor ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti usklajeno in dosledno uvajanje medobratovalnih inteligentnih prometnih sistemov po celotni Uniji, države članice in/ali zasebni sektor ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja.

| (24) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo – |
| --- | --- |

(24)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa okvir v podporo usklajenemu in doslednemu uvajanju ter uporabi inteligentnih prometnih sistemov (ITS) v Uniji, zlasti čezmejnemu uvajanju in uporabi v državah članicah, ter splošne pogoje, potrebne v ta namen.

2.   Ta direktiva določa razvoj specifikacij za ukrepe na prednostnih področjih iz člena 2, po potrebi pa tudi razvoj potrebnih standardov.

3.   Ta direktiva se uporablja za aplikacije in storitve ITS na področju cestnega prometa in njihove vmesnike do drugih vrst prevoza, pri čemer ne posega v zadeve v zvezi z državno varnostjo ali ki so potrebne zaradi obrambe.

Člen 2

Prednostna področja

1.   Za namen te direktive so določena naslednja prednostna področja razvoja in uporabe specifikacij in standardov:

| — | I. | optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov; |
| --- | --- | --- |
| — | II. | kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS; |
| — | III. | aplikacije ITS na področju varnosti in varovanja cest; |
| — | IV. | povezanost vozila s prometno infrastrukturo. |

—

I.

optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov;

—

II.

kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS;

—

III.

aplikacije ITS na področju varnosti in varovanja cest;

—

IV.

povezanost vozila s prometno infrastrukturo.

2.   V Prilogi I je navedeno področje uporabe prednostnih področij.

Člen 3

Prednostni ukrepi

Prednostni ukrepi na prednostnih področjih za razvoj in uporabo specifikacij in standardov, kakor je določeno v Prilogi I, so:

| (a) | opravljanje storitev zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij po vsej EU; |
| --- | --- |

(a)

opravljanje storitev zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij po vsej EU;

| (b) | opravljanje storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU; |
| --- | --- |

(b)

opravljanje storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU;

| (c) | podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(c)

podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu;

| (d) | usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall; |
| --- | --- |

(d)

usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevropske storitve eCall;

| (e) | zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila;

| (f) | zagotavljanje storitev rezervacije glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje storitev rezervacije glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila.

Člen 4

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „inteligentni prometni sistemi“ ali „ITS“ pomeni sisteme, v katerih se uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije na področju cestnega prometa, vključno z infrastrukturo, vozili in uporabniki, ter upravljanja omrežja in upravljanja mobilnosti, kot tudi za vmesnike z drugimi vrstami prevoza; |
| --- | --- |

(1)

„inteligentni prometni sistemi“ ali „ITS“ pomeni sisteme, v katerih se uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije na področju cestnega prometa, vključno z infrastrukturo, vozili in uporabniki, ter upravljanja omrežja in upravljanja mobilnosti, kot tudi za vmesnike z drugimi vrstami prevoza;

| (2) | „medobratovalnost“ pomeni zmogljivost sistemov ter osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij in znanja; |
| --- | --- |

(2)

„medobratovalnost“ pomeni zmogljivost sistemov ter osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij in znanja;

| (3) | „aplikacija ITS“ pomeni operativni instrument za uporabo ITS; |
| --- | --- |

(3)

„aplikacija ITS“ pomeni operativni instrument za uporabo ITS;

| (4) | „storitev ITS“ pomeni zagotavljanje aplikacije ITS v dobro opredeljenem organizacijskem in delovnem okviru s ciljem prispevati k varnosti uporabnikov, učinkovitosti, udobju in/ali olajšati ali podpreti prevoze in potovanja; |
| --- | --- |

(4)

„storitev ITS“ pomeni zagotavljanje aplikacije ITS v dobro opredeljenem organizacijskem in delovnem okviru s ciljem prispevati k varnosti uporabnikov, učinkovitosti, udobju in/ali olajšati ali podpreti prevoze in potovanja;

| (5) | „ponudnik storitve ITS“ pomeni vsakega ponudnika storitve ITS, bodisi javnega bodisi zasebnega; |
| --- | --- |

(5)

„ponudnik storitve ITS“ pomeni vsakega ponudnika storitve ITS, bodisi javnega bodisi zasebnega;

| (6) | „uporabnik ITS“ pomeni vsakega uporabnika aplikacij in storitev ITS, vključno s potniki, ranljivimi udeleženci v prometu, uporabniki in upravljavci cestnoprometne infrastrukture, upravljavci voznih parkov in upravljavci služb za nujno pomoč; |
| --- | --- |

(6)

„uporabnik ITS“ pomeni vsakega uporabnika aplikacij in storitev ITS, vključno s potniki, ranljivimi udeleženci v prometu, uporabniki in upravljavci cestnoprometne infrastrukture, upravljavci voznih parkov in upravljavci služb za nujno pomoč;

| (7) | „ranljivi udeleženci v prometu“ pomeni udeležence v prometu, ki niso motorizirani, na primer pešce in kolesarje, ter motoriste in invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo in orientacijo; |
| --- | --- |

(7)

„ranljivi udeleženci v prometu“ pomeni udeležence v prometu, ki niso motorizirani, na primer pešce in kolesarje, ter motoriste in invalidne osebe ali osebe z omejeno mobilnostjo in orientacijo;

| (8) | „nomadska naprava“ pomeni prenosno komunikacijsko ali informacijsko napravo, ki se lahko prinese v vozilo za podporo pri vožnji in/ali prevozu; |
| --- | --- |

(8)

„nomadska naprava“ pomeni prenosno komunikacijsko ali informacijsko napravo, ki se lahko prinese v vozilo za podporo pri vožnji in/ali prevozu;

| (9) | „platforma“ pomeni napravo v vozilu ali zunaj njega, ki omogoča uvajanje, izvajanje, uporabo in vključevanje aplikacij in storitev ITS; |
| --- | --- |

(9)

„platforma“ pomeni napravo v vozilu ali zunaj njega, ki omogoča uvajanje, izvajanje, uporabo in vključevanje aplikacij in storitev ITS;

| (10) | „arhitektura“ pomeni zasnovo, ki opredeljuje strukturo, obnašanje in vključitev danega sistema v svoje okolje; |
| --- | --- |

(10)

„arhitektura“ pomeni zasnovo, ki opredeljuje strukturo, obnašanje in vključitev danega sistema v svoje okolje;

| (11) | „vmesnik“ pomeni napravo med sistemi, ki zagotavlja medij, prek katerega se lahko sistemi povezujejo in komunicirajo; |
| --- | --- |

(11)

„vmesnik“ pomeni napravo med sistemi, ki zagotavlja medij, prek katerega se lahko sistemi povezujejo in komunicirajo;

| (12) | „združljivost“ pomeni splošno sposobnost naprave ali sistema, da brez spreminjanja deluje z drugo napravo ali sistemom; |
| --- | --- |

(12)

„združljivost“ pomeni splošno sposobnost naprave ali sistema, da brez spreminjanja deluje z drugo napravo ali sistemom;

| (13) | „kontinuiteta storitev“ pomeni sposobnost zagotoviti neprekinjene storitve v prometnih omrežjih po vsej Uniji; |
| --- | --- |

(13)

„kontinuiteta storitev“ pomeni sposobnost zagotoviti neprekinjene storitve v prometnih omrežjih po vsej Uniji;

| (14) | „cestni podatki“ pomeni podatke o značilnostih cestne infrastrukture, vključno z nepremičnimi prometnimi znaki ali njihovimi predpisanimi varnostnimi simboli; |
| --- | --- |

(14)

„cestni podatki“ pomeni podatke o značilnostih cestne infrastrukture, vključno z nepremičnimi prometnimi znaki ali njihovimi predpisanimi varnostnimi simboli;

| (15) | „prometni podatki“ pomeni pretekle podatke in podatke v realnem času o značilnostih cestnega prometa; |
| --- | --- |

(15)

„prometni podatki“ pomeni pretekle podatke in podatke v realnem času o značilnostih cestnega prometa;

| (16) | „potovalni podatki“ pomeni osnovne podatke, kot so vozni redi javnega prevoza in tarife, ki so potrebni za zagotovitev večmodalnih potovalnih informacij pred in med potovanjem, da se olajšajo načrtovanje potovanja, rezervacije in prilagoditve; |
| --- | --- |

(16)

„potovalni podatki“ pomeni osnovne podatke, kot so vozni redi javnega prevoza in tarife, ki so potrebni za zagotovitev večmodalnih potovalnih informacij pred in med potovanjem, da se olajšajo načrtovanje potovanja, rezervacije in prilagoditve;

| (17) | „specifikacija“ pomeni zavezujoč ukrep, ki vsebuje določbe o zahtevah, postopkih ali kakršnih koli drugih relevantnih pravilih; |
| --- | --- |

(17)

„specifikacija“ pomeni zavezujoč ukrep, ki vsebuje določbe o zahtevah, postopkih ali kakršnih koli drugih relevantnih pravilih;

| (18) | „standard“ pomeni standard, opredeljen v členu 1(6) Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (16). |
| --- | --- |

(18)

„standard“ pomeni standard, opredeljen v členu 1(6) Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (16).

Člen 5

Uvajanje ITS

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se pri uvajanju aplikacij in storitev ITS v skladu z načeli iz Priloge II uporabijo specifikacije, ki jih sprejme Komisija v skladu s členom 6. To ne posega v pravico posamezne države članice, da sama odloči o uvajanju takšnih aplikacij in storitev na svojem ozemlju. Ta pravica ne posega v noben zakonodajni akt, sprejet v skladu z drugim pododstavkom člena 6(2).

2.   Države članice si poleg tega prizadevajo za medsebojno sodelovanje v zvezi s prednostnimi področji, če niso bile sprejete nobene specifikacije.

Člen 6

Specifikacije

1.   Komisija najprej sprejme specifikacije, potrebne za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi ITS za prednostne ukrepe.

2.   Komisija poskuša sprejeti specifikacije za eno ali več prednostnih ukrepov do ... (17).

Najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep Komisija po tem, ko opravi oceno učinka, vključno z analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 294 PDEU po potrebi predstavi predlog za uvedbo navedenega prednostnega ukrepa.

3.   Po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostne ukrepe Komisija sprejme specifikacije za zagotovitev združljivosti, medobratovalnosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi ITS za druge ukrepe na prednostnih področjih.

4.   Po potrebi in glede na področje, na katerega se nanaša specifikacija, lahko specifikacija vključuje naslednje vrste določb:

| (a) | funkcionalne določbe, ki opisujejo vloge različnih zainteresiranih strani in pretok informacij med njimi; |
| --- | --- |

(a)

funkcionalne določbe, ki opisujejo vloge različnih zainteresiranih strani in pretok informacij med njimi;

| (b) | tehnične določbe, ki zagotavljajo tehnična sredstva za izpolnitev funkcionalnih določb; |
| --- | --- |

(b)

tehnične določbe, ki zagotavljajo tehnična sredstva za izpolnitev funkcionalnih določb;

| (c) | organizacijske določbe, ki opisujejo postopkovne obveznosti različnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(c)

organizacijske določbe, ki opisujejo postopkovne obveznosti različnih zainteresiranih strani;

| (d) | storitvene določbe, ki opisujejo različne ravni storitev in njihovo vsebino za aplikacije in storitve ITS. |
| --- | --- |

(d)

storitvene določbe, ki opisujejo različne ravni storitev in njihovo vsebino za aplikacije in storitve ITS.

5.   Brez poseganja v postopke na podlagi Direktive 98/34/ES se v specifikacijah po potrebi določijo pogoji, pod katerimi lahko države članice - po uradni obvestitvi Komisije - uvedejo dodatna pravila za opravljanje storitev ITS na vsem svojem ozemlju ali na delu tega ozemlja, če navedena pravila ne ovirajo medobratovalnosti.

6.   Kadar je to ustrezno, specifikacije temeljijo na standardih iz člena 8.

V specifikacijah je po potrebi predpisano ugotavljanje skladnosti v skladu s Sklepom št. 768/2008/ES.

V specifikacijah se upoštevajo načela iz Priloge II.

7.   Komisija pred sprejetjem specifikacij opravi oceno učinka, vključno z analizo stroškov in koristi.

Člen 7

Delegirani akti

1.   Komisija lahko sprejme delegirane akte v skladu s členom 290 PDEU glede specifikacij. Komisija pri sprejemanju takšnih delegiranih aktov upošteva zadevne določbe te direktive, zlasti pa člen 6 ter Prilogo II.

2.   Za vsakega od prednostnih ukrepov se sprejme ločen delegiran akt.

3.   Za delegirane akte iz tega člena se uporabljajo postopki iz členov 12, 13 in 14.

Člen 8

Standardi

1.   Standardi, potrebni za zagotovitev medobratovalnosti, združljivosti in kontinuitete pri uvajanju in operativni uporabi ITS, se razvijejo na prednostnih področjih in za prednostne ukrepe. V ta namen Komisija po posvetovanju z odborom iz člena 15 v skladu s postopkom, določenim v Direktivi 98/34/ES, zaprosi ustrezne organe za standardizacijo, naj si po najboljših močeh prizadevajo za hitro sprejetje teh standardov.

2.   Pri podelitvi mandata organu za standardizacijo se upoštevajo načela iz Priloge II ter kakršna koli funkcionalna določba, zajeta v specifikaciji, sprejeti v skladu s členom 6.

Člen 9

Nezavezujoči ukrepi

Komisija lahko v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 15(2) sprejme smernice in druge nezavezujoče ukrepe za spodbujanje sodelovanja držav članic v zvezi s prednostnimi področji.

Člen 10

Pravila o zasebnosti, varnosti in ponovni uporabi podatkov

1.   Države članice zagotovijo, da se osebni podatki, potrebni za delovanje aplikacij in storitev ITS, obdelujejo v skladu s pravili Unije za zaščito temeljnih pravic in svoboščin posameznikov in zlasti z Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES.

2.   Države članice zlasti zagotovijo, da so osebni podatki zaščiteni pred zlorabo, vključno z nepooblaščenim dostopom, spreminjanjem ali izgubo.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 se zaradi zagotovitve zasebnosti po potrebi spodbuja uporaba anonimnih podatkov za izvajanje aplikacij in storitev ITS.

Brez poseganja v Direktivo 95/46/ES se osebni podatki obdelajo le, če je takšna obdelava potrebna za izvajanje aplikacij in storitev ITS.

4.   Kar zadeva uporabo Direktive 95/46/ES, zlasti pa če gre za posebne vrste osebnih podatkov, države članice obenem zagotovijo, da se upoštevajo določbe o privolitvi v obdelavo takšnih osebnih podatkov.

5.   Uporablja se Direktiva 2003/98/ES.

Člen 11

Pravila o odgovornosti

Države članice zagotovijo, da so vprašanja, ki zadevajo odgovornost v zvezi z uvajanjem in uporabo aplikacij in storitev ITS iz specifikacij, sprejetih v skladu s členom 6, obravnavana skladno s pravom Unije, zlasti Direktivo Sveta z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (18) ter zadevno nacionalno zakonodajo.

Člen 12

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 7 se prenesejo na Komisijo za obdobje sedmih let z začetkom ... (19). Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja z začetkom ... (19).

2.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je prenešeno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 13 in 14.

Člen 13

Preklic pooblastila

1.   Pooblastilo iz člena 7 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga evropski odbor za ITS (EIC).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 16

Evropska svetovalna skupina za ITS

Komisija ustanovi Evropsko svetovalno skupino za ITS, ki ji svetuje o poslovnih in tehničnih vidikih uvajanja in uporabe ITS v Uniji. Skupino sestavljajo predstavniki na visoki ravni, ki predstavljajo ustrezne ponudnike storitev ITS, združenja uporabnikov, prevoznike in upravljavce objektov, proizvodno industrijo, socialne partnerje, strokovna združenja, lokalne organe in druge ustrezne forume.

Člen 17

Poročanje

1.   Države članice Komisiji do ... (20) predložijo poročilo o svojih nacionalnih dejavnostih in projektih v zvezi s prednostnimi področji.

2.   Države članice Komisiji do ... (21) predložijo informacije o nacionalnih ukrepih ITS, ki so predvideni za naslednjih pet let.

Smernice za poročanje držav članic se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 15(2).

3.   Po prvem poročilu države članice vsaka tri leta poročajo o napredku, doseženem pri izvajanju ukrepov iz odstavka 1.

4.   Komisija vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o napredku pri izvajanju te direktive. Poročilu je priložena analiza delovanja in izvajanja, vključno s porabljenimi in potrebnimi finančnimi viri, členov 5 do 11 in člena 16, ter po potrebi oceni, ali so potrebne spremembe te direktive.

5.   Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 15(2) sprejme delovni program do ... (22). Delovni program vsebuje cilje in datume za njegovo letno izvajanje in po potrebi predloge potrebnih prilagoditev.

Člen 18

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (23).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Načine sklicevanja in njegovo besedilo določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 20

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 277, 17.11.2009, str. 85.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu), stališče Sveta z dne 10. maja 2010, stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu) (in odločitev Sveta z dne ...).

2

(3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

3

(4)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

4

(5)  UL L 345, 31.12.2003, str. 90.

5

(6)  UL L 218, 13.8.2008, str. 82.

6

(7)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

7

(8)  UL L 124, 9.5.2002, str. 1.

8

(9)  UL L 171, 9.7.2003, str. 1.

9

(10)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

10

(11)  UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

(13)  UL L 166, 30.4.2004, str. 124.

13

(14)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8.

14

(15)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

15

(16)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

16

(17)  prosimo vstavite datum 30 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

17

(18)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

18

(19)  Prosim vnesite datum začetka veljavnosti te direktive.

19

(20)  Prosimo vstavite datum dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

20

(21)  Prosimo vstavite datum dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

21

(22)  Prosimo vstavite datum šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

22

(23)  Prosimo vstavite datum osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

23

---

PRILOGA I

PREDNOSTNA PODROČJA IN UKREPI

(iz členov 2 in 3)

Prednostno področje I: Optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov

Specifikacije in standardi za optimalno uporabo cestnih, prometnih in potovalnih podatkov vključujejo:

1.   Specifikacije za prednostni ukrep (a)

Opredelitev potrebnih zahtev, da bi bile večmodalne potovalne informacije po vsej EU točne in čezmejno razpoložljive uporabnikom ITS, na podlagi:

| — | razpoložljivosti in dostopnosti obstoječih in točnih cestnih in prometnih podatkov v realnem času, ki se uporabljajo za večmodalne potovalne informacije, namenjene ponudnikom storitev ITS, brez poseganja v varnost in omejitve upravljanja prometa; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti in dostopnosti obstoječih in točnih cestnih in prometnih podatkov v realnem času, ki se uporabljajo za večmodalne potovalne informacije, namenjene ponudnikom storitev ITS, brez poseganja v varnost in omejitve upravljanja prometa;

| — | spodbujanja čezmejne elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter ustreznimi ponudniki storitev ITS; |
| --- | --- |

—

spodbujanja čezmejne elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter ustreznimi ponudniki storitev ITS;

| — | pravočasnega posodabljanja razpoložljivih cestnih in prometnih podatkov, ki jih ustrezni javni organi in zainteresirane strani uporabljajo za večmodalne potovalne informacije; |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja razpoložljivih cestnih in prometnih podatkov, ki jih ustrezni javni organi in zainteresirane strani uporabljajo za večmodalne potovalne informacije;

| — | pravočasnega posodabljanja večmodalnih potovalnih informacij s strani ponudnikov storitev ITS. |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja večmodalnih potovalnih informacij s strani ponudnikov storitev ITS.

2.   Specifikacije za prednostni ukrep (b)

Opredelitev potrebnih zahtev, da bi bile vseevropske storitve zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij v realnem času točne in čezmejno razpoložljive uporabnikom ITS, na podlagi:

| — | razpoložljivosti in dostopnosti obstoječih in točnih cestnih podatkov in prometnih podatkov v realnem času, ki se uporabljajo za prometne informacije v realnem času, namenjene ponudnikom storitev ITS, brez poseganja v varnost in omejitve upravljanja prometa; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti in dostopnosti obstoječih in točnih cestnih podatkov in prometnih podatkov v realnem času, ki se uporabljajo za prometne informacije v realnem času, namenjene ponudnikom storitev ITS, brez poseganja v varnost in omejitve upravljanja prometa;

| — | spodbujanja čezmejne elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter ustreznimi ponudniki storitev ITS; |
| --- | --- |

—

spodbujanja čezmejne elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter ustreznimi ponudniki storitev ITS;

| — | pravočasnega posodabljanja razpoložljivih cestnih in prometnih podatkov, ki jih ustrezni javni organi in zainteresirane strani uporabljajo za prometne informacije v realnem času; |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja razpoložljivih cestnih in prometnih podatkov, ki jih ustrezni javni organi in zainteresirane strani uporabljajo za prometne informacije v realnem času;

| — | pravočasnega posodabljanja prometnih informacij v realnem času s strani ponudnikov storitev ITS. |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja prometnih informacij v realnem času s strani ponudnikov storitev ITS.

3.   Specifikacije za prednostna ukrepa (a) in (b)

3.1.   Opredelitev potrebnih zahtev za zbiranje ustreznih cestnih in prometnih podatkov s strani javnih organov in/ali po potrebi zasebnega sektorja (npr. načrti o pretoku prometa, prometnimi predpisi in priporočenimi potmi, predvsem za težka tovorna vozila) in za njihovo posredovanje ponudnikom storitev ITS, na podlagi:

| — | razpoložljivosti obstoječih cestnih in prometnih podatkov ponudnikom storitev ITS (npr. načrti o pretoku prometa, prometni predpisi in priporočene poti), ki so jih zbrali ustrezni javni organi in/ali zasebni sektor; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti obstoječih cestnih in prometnih podatkov ponudnikom storitev ITS (npr. načrti o pretoku prometa, prometni predpisi in priporočene poti), ki so jih zbrali ustrezni javni organi in/ali zasebni sektor;

| — | spodbujanja elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in ponudniki storitev ITS; |
| --- | --- |

—

spodbujanja elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in ponudniki storitev ITS;

| — | pravočasnega posodabljanja cestnih in prometnih podatkov s strani ustreznih javnih organov in/ali po potrebi zasebnega sektorja (npr. načrti o pretoku prometa, prometni predpisi in priporočene poti); |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja cestnih in prometnih podatkov s strani ustreznih javnih organov in/ali po potrebi zasebnega sektorja (npr. načrti o pretoku prometa, prometni predpisi in priporočene poti);

| — | pravočasnem posodabljanju storitev in aplikacij ITS s strani ponudnikov storitev ITS, ki uporabljajo te cestne in prometne podatke. |
| --- | --- |

—

pravočasnem posodabljanju storitev in aplikacij ITS s strani ponudnikov storitev ITS, ki uporabljajo te cestne in prometne podatke.

3.2.   Opredelitev potrebnih zahtev, da bodo podatki cestnih, prometnih in prevoznih storitev, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, točni in na voljo, kjer je to možno, proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev, na podlagi:

| — | razpoložljivosti obstoječih cestnih in prometnih podatkov, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti obstoječih cestnih in prometnih podatkov, ki se uporabljajo za digitalne zemljevide, proizvajalcem digitalnih zemljevidov in ponudnikom storitev;

| — | spodbujanja elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter zasebnimi proizvajalci digitalnih zemljevidov in ponudniki storitev; |
| --- | --- |

—

spodbujanja elektronske izmenjave podatkov med ustreznimi javnimi organi in zainteresiranimi stranmi ter zasebnimi proizvajalci digitalnih zemljevidov in ponudniki storitev;

| — | pravočasnega posodabljanja cestnih in prometnih podatkov za digitalne zemljevide s strani ustreznih javnih organov in zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja cestnih in prometnih podatkov za digitalne zemljevide s strani ustreznih javnih organov in zainteresiranih strani;

| — | pravočasnega posodabljanja digitalnih zemljevidov s strani proizvajalcev digitalnih zemljevidov in ponudnikov storitev. |
| --- | --- |

—

pravočasnega posodabljanja digitalnih zemljevidov s strani proizvajalcev digitalnih zemljevidov in ponudnikov storitev.

4.   Specifikacije za prednostni ukrep (c)

Opredelitev minimalnih zahtev za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje „splošnih prometnih informacij“ vsem uporabnikom o varnosti v cestnem prometu, kakor tudi njihove minimalne vsebine, na podlagi:

| — | določitve in uporabe standardiziranega seznama prometnih dogodkov, povezanih z varnostjo („splošna prometna sporočila“), ki jih je treba brezplačno sporočiti uporabnikom ITS; |
| --- | --- |

—

določitve in uporabe standardiziranega seznama prometnih dogodkov, povezanih z varnostjo („splošna prometna sporočila“), ki jih je treba brezplačno sporočiti uporabnikom ITS;

| — | združljivosti in vključevanja „splošnih prometnih sporočil“ v storitve ITS za namen prometnih in večmodalnih potovalnih informacij v realnem času. |
| --- | --- |

—

združljivosti in vključevanja „splošnih prometnih sporočil“ v storitve ITS za namen prometnih in večmodalnih potovalnih informacij v realnem času.

Prednostno področje II: Kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS

Specifikacije in standardi za kontinuiteto in medobratovalnost storitev upravljanja prometa in tovora, zlasti na omrežju TEN-T, vključujejo:

1.   Specifikacije za druge ukrepe

1.1.   Opredelitev ukrepov, ki so potrebni za razvoj okvirne arhitekture EU ITS, s poudarkom zlasti na medobratovalnosti, kontinuiteti storitev in večmodalnosti na področju ITS, vključno na primer z večmodalnim medobratovalnim izdajanjem vozovnic, znotraj katere države članice in njihovi pristojni organi v sodelovanju z zasebnim sektorjem lahko oblikujejo lastno arhitekturo ITS za mobilnost na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

1.2.   Opredelitev minimalno potrebnih zahtev za kontinuiteto storitev ITS, zlasti za čezmejne storitve, za upravljanje potniškega prometa med različnimi vrstami prevoza, na podlagi:

| — | omogočanja čezmejne elektronske izmenjave prometnih podatkov in informacij, po potrebi med regijami ali med mestnimi in medmestnimi območji ter med ustreznimi prometnimi informativnimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

omogočanja čezmejne elektronske izmenjave prometnih podatkov in informacij, po potrebi med regijami ali med mestnimi in medmestnimi območji ter med ustreznimi prometnimi informativnimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi;

| — | uporabe standardiziranih pretokov informacij ali prometnih vmesnikov med ustreznimi prometnimi informacijskimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

—

uporabe standardiziranih pretokov informacij ali prometnih vmesnikov med ustreznimi prometnimi informacijskimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi.

1.3.   Opredelitev minimalno potrebnih zahtev za kontinuiteto storitev ITS za upravljanje tovora na prometnih koridorjih in med različnimi vrstami prevoza, na podlagi:

| — | omogočanja čezmejne elektronske izmenjave prometnih podatkov in informacij, po potrebi med regijami ali med mestnimi in medmestnimi območji ter med ustreznimi prometnimi informativnimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

omogočanja čezmejne elektronske izmenjave prometnih podatkov in informacij, po potrebi med regijami ali med mestnimi in medmestnimi območji ter med ustreznimi prometnimi informativnimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi;

| — | uporabe standardiziranih pretokov informacij ali prometnih vmesnikov med ustreznimi prometnimi informacijskimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

—

uporabe standardiziranih pretokov informacij ali prometnih vmesnikov med ustreznimi prometnimi informacijskimi/nadzornimi centri in različnimi zainteresiranimi stranmi.

1.4.   Opredelitev potrebnih ukrepov pri realizaciji aplikacij ITS (predvsem sledenje in izsleditev tovora na njegovi poti in med različnimi vrstami prevoza) za namen logistike tovornega prometa (e-tovorni promet), na podlagi:

| — | razpoložljivosti ustreznih tehnologij ITS razvijalcem aplikacij ITS in njihovi uporabi teh tehnologij; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti ustreznih tehnologij ITS razvijalcem aplikacij ITS in njihovi uporabi teh tehnologij;

| — | vključevanja rezultatov pozicioniranja v orodja in centre za upravljanje prometa. |
| --- | --- |

—

vključevanja rezultatov pozicioniranja v orodja in centre za upravljanje prometa.

1.5.   Opredelitev potrebnih vmesnikov za zagotovitev medobratovalnosti in primerljivosti med mestno arhitekturo ITS in evropsko arhitekturo ITS, na podlagi:

| — | razpoložljivosti javnega prevoza, načrtovanju poti, povpraševanju v prometnem sektorju, prometnih podatkih in podatkih o parkiranju za mestne nadzorne centre in ponudnike storitev; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti javnega prevoza, načrtovanju poti, povpraševanju v prometnem sektorju, prometnih podatkih in podatkih o parkiranju za mestne nadzorne centre in ponudnike storitev;

| — | omogočanja izmenjave elektronskih podatkov med različnimi mestnimi nadzornimi centri in ponudniki storitev za javni ali zasebni prevoz in med vsemi možnimi vrstami prevoza; |
| --- | --- |

—

omogočanja izmenjave elektronskih podatkov med različnimi mestnimi nadzornimi centri in ponudniki storitev za javni ali zasebni prevoz in med vsemi možnimi vrstami prevoza;

| — | vključevanja vseh ustreznih podatkov in informacij v eno samo arhitekturo. |
| --- | --- |

—

vključevanja vseh ustreznih podatkov in informacij v eno samo arhitekturo.

Prednostno področje III: Aplikacije ITS na področju varnosti in varovanja cest

Specifikacije in standardi za aplikacije ITS na področju varnosti in varovanja cest vključujejo:

1.   Specifikacije za prednostni ukrep (d)

Opredelitev potrebnih ukrepov za usklajeno uvedbo medobratovalne vseevropske storitve eCall, ki vključujejo:

| — | razpoložljivost zahtevanih podatkov ITS iz vozil, ki jih je treba izmenjati; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost zahtevanih podatkov ITS iz vozil, ki jih je treba izmenjati;

| — | razpoložljivost potrebne opreme v odzivnih centrih za klic v sili, ki prejemajo podatke iz vozil; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost potrebne opreme v odzivnih centrih za klic v sili, ki prejemajo podatke iz vozil;

| — | omogočanje elektronske izmenjave podatkov med vozili in odzivnimi centri za klic v sili. |
| --- | --- |

—

omogočanje elektronske izmenjave podatkov med vozili in odzivnimi centri za klic v sili.

2.   Specifikacije za prednostni ukrep (e):

Opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev informacijskih sistemov ITS za varna in varovana parkirišča za tovornjake in komercialna vozila, zlasti na bencinskih črpalkah in počivališčih ob cestah, ki temeljijo na:

| — | razpoložljivosti informacij uporabnikom o parkiranju ob cestah; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti informacij uporabnikom o parkiranju ob cestah;

| — | omogočanju elektronske izmenjave podatkov med parkirišči ob cestah, centri in vozili. |
| --- | --- |

—

omogočanju elektronske izmenjave podatkov med parkirišči ob cestah, centri in vozili.

3.   Specifikacije za prednostni ukrep (f):

Opredelitev potrebnih ukrepov za zagotovitev storitev za rezervacije, ki temeljijo na ITS, za varna in varovana parkirišča za tovornjake in komercialna vozila, na podlagi:

| — | razpoložljivosti informacij uporabnikom o parkiriščih ob cestah; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti informacij uporabnikom o parkiriščih ob cestah;

| — | omogočanja elektronske izmenjave podatkov med parkirišči ob cestah, centri in vozili; |
| --- | --- |

—

omogočanja elektronske izmenjave podatkov med parkirišči ob cestah, centri in vozili;

| — | vključevanja ustreznih tehnologij ITS v vozila in na parkirišča ob cestah zaradi posodobitve informacij o prostih parkirnih mestih za namene rezervacij. |
| --- | --- |

—

vključevanja ustreznih tehnologij ITS v vozila in na parkirišča ob cestah zaradi posodobitve informacij o prostih parkirnih mestih za namene rezervacij.

4.   Specifikacije za druge ukrepe

4.1.   Opredelitev potrebnih ukrepov za podporo varnosti uporabnikov cest ob upoštevanju njihovega vmesnika človek-stroj v vozilu in uporabe nomadskih naprav za podporo pri vožnji in/ali prevozu, kakor tudi varovanja komunikacijskih naprav v vozilu;

4.2.   Opredelitev potrebnih ukrepov za izboljšanje varnosti in udobja ranljivih uporabnikov cest v zvezi z vsemi ustreznimi aplikacijami ITS;

4.3.   Opredelitev potrebnih ukrepov za vgraditev naprednih informacijskih sistemov za pomoč vozniku v vozila in cestno infrastrukturo, ki ne sodijo v področje uporabe direktiv 2007/46/ES, 2002/24/ES in 2003/37/ES.

Prednostno področje IV: Povezanost vozila s prometno infrastrukturo

Specifikacije in standardi za povezanost vozila s prometno infrastrukturo vključujejo naslednje druge ukrepe:

1.   Specifikacije za druge ukrepe:

1.1.   Opredelitev potrebnih ukrepov za vključitev različnih aplikacij ITS v odprto platformo v vozilu, na podlagi:

| — | identifikacije funkcionalnih zahtev obstoječih ali načrtovanih aplikacij ITS; |
| --- | --- |

—

identifikacije funkcionalnih zahtev obstoječih ali načrtovanih aplikacij ITS;

| — | opredelitve arhitekture odprtega sistema, ki opredeljuje funkcionalnosti in vmesnike, potrebne za medobratovalnost/medsebojno povezavo z infrastrukturnimi sistemi in zmogljivostmi; |
| --- | --- |

—

opredelitve arhitekture odprtega sistema, ki opredeljuje funkcionalnosti in vmesnike, potrebne za medobratovalnost/medsebojno povezavo z infrastrukturnimi sistemi in zmogljivostmi;

| — | vključevanju prihodnjih novih ali dopolnjenih aplikacij ITS na način „priključi in uporabi“ v odprto platformo v vozilu; |
| --- | --- |

—

vključevanju prihodnjih novih ali dopolnjenih aplikacij ITS na način „priključi in uporabi“ v odprto platformo v vozilu;

| — | uporabi procesa standardizacije za sprejetje arhitekture ter odprtih specifikacij v vozilu. |
| --- | --- |

—

uporabi procesa standardizacije za sprejetje arhitekture ter odprtih specifikacij v vozilu.

1.2.   Opredelitev potrebnih ukrepov za nadaljnji napredek pri razvoju in izvajanju sistemov sodelovanja (vozilo-vozilo, vozilo-infrastruktura, infrastruktura-infrastruktura), ki temeljijo na:

| — | lažji izmenjavi podatkov ali informacij med vozili, infrastrukturami ter med vozilom in infrastrukturo; |
| --- | --- |

—

lažji izmenjavi podatkov ali informacij med vozili, infrastrukturami ter med vozilom in infrastrukturo;

| — | razpoložljivosti ustreznih podatkov ali informacij za izmenjavo, ki so namenjeni zadevnim stranem, vozilom ali cestni infrastrukturi; |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti ustreznih podatkov ali informacij za izmenjavo, ki so namenjeni zadevnim stranem, vozilom ali cestni infrastrukturi;

| — | uporabi standardiziranega formata sporočil za to izmenjavo podatkov ali informacij med vozilom in infrastrukturo; |
| --- | --- |

—

uporabi standardiziranega formata sporočil za to izmenjavo podatkov ali informacij med vozilom in infrastrukturo;

| — | opredelitvi komunikacijske infrastrukture za izmenjavo podatkov ali informacij med vozili, infrastrukturami ter med vozilom in infrastrukturo; |
| --- | --- |

—

opredelitvi komunikacijske infrastrukture za izmenjavo podatkov ali informacij med vozili, infrastrukturami ter med vozilom in infrastrukturo;

| — | uporabi procesov standardizacije za sprejetje ustreznih arhitektur. |
| --- | --- |

—

uporabi procesov standardizacije za sprejetje ustreznih arhitektur.

---

PRILOGA II

NAČELA ZA SPECIFIKACIJE IN UVAJANJE ITS

(iz členov 5, 6 in 8)

Specifikacije se sprejmejo, mandati za standarde se izdajajo ter aplikacije in storitve ITS se izberejo in uvedejo na podlagi ocene potreb, ki vključuje vse zadevne interesne skupine, pri tem pa se upoštevajo spodaj navedena načela. Ti ukrepi morajo:

| (a) | biti učinkoviti – oprijemljivo prispevati k reševanju ključnih izzivov, ki vplivajo na cestni promet v Evropi (npr. zmanjšanje preobremenjenosti cest in emisij, izboljšanje energetske učinkovitosti, doseganje višjih ravni varnosti in varovanja, vključno pri ranljivih uporabnikih cest); |
| --- | --- |

(a)

biti učinkoviti – oprijemljivo prispevati k reševanju ključnih izzivov, ki vplivajo na cestni promet v Evropi (npr. zmanjšanje preobremenjenosti cest in emisij, izboljšanje energetske učinkovitosti, doseganje višjih ravni varnosti in varovanja, vključno pri ranljivih uporabnikih cest);

| (b) | biti stroškovno učinkoviti – optimizirati razmerje med stroški in rezultati pri izpolnjevanju ciljev; |
| --- | --- |

(b)

biti stroškovno učinkoviti – optimizirati razmerje med stroški in rezultati pri izpolnjevanju ciljev;

| (c) | biti sorazmerni – po potrebi zagotoviti različne ravni dosegljive kakovosti storitev in uvajanja, ob upoštevanju lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih posebnosti; |
| --- | --- |

(c)

biti sorazmerni – po potrebi zagotoviti različne ravni dosegljive kakovosti storitev in uvajanja, ob upoštevanju lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih posebnosti;

| (d) | podpirati kontinuiteto storitev – zagotoviti neprekinjene storitve po celotni Uniji, zlasti na vseevropskem prometnem omrežju, in na zunanjih mejah Unije, kjer je to mogoče, kadar se uporabljajo ITS storitve. Neprekinjene storitve bi bilo treba zagotoviti na ravni, prilagojeni značilnostim prometnih omrežij, ki povezujejo države z državami, ter po potrebi regije z regijami in mesta s podeželjem; |
| --- | --- |

(d)

podpirati kontinuiteto storitev – zagotoviti neprekinjene storitve po celotni Uniji, zlasti na vseevropskem prometnem omrežju, in na zunanjih mejah Unije, kjer je to mogoče, kadar se uporabljajo ITS storitve. Neprekinjene storitve bi bilo treba zagotoviti na ravni, prilagojeni značilnostim prometnih omrežij, ki povezujejo države z državami, ter po potrebi regije z regijami in mesta s podeželjem;

| (e) | uresničevati medobratovalnost – zagotoviti, da sistemi in povezani poslovni procesi omogočajo izmenjavo podatkov, informacij in znanja, ki zagotavlja učinkovito izvajanje storitev ITS; |
| --- | --- |

(e)

uresničevati medobratovalnost – zagotoviti, da sistemi in povezani poslovni procesi omogočajo izmenjavo podatkov, informacij in znanja, ki zagotavlja učinkovito izvajanje storitev ITS;

| (f) | podpirati združljivosti s sedanjimi sistemi – po potrebi zagotoviti zmogljivost sistemov ITS, da delujejo s sedanjimi sistemi z enakim ciljem, ne da bi ovirali razvoj novih tehnologij; |
| --- | --- |

(f)

podpirati združljivosti s sedanjimi sistemi – po potrebi zagotoviti zmogljivost sistemov ITS, da delujejo s sedanjimi sistemi z enakim ciljem, ne da bi ovirali razvoj novih tehnologij;

| (g) | spoštovati obstoječe nacionalne lastnosti infrastrukture in omrežja – upoštevati svojevrstne razlike v lastnostih prometnega omrežja, zlasti glede velikosti obsega prometa in vremenskih razmer na cesti; |
| --- | --- |

(g)

spoštovati obstoječe nacionalne lastnosti infrastrukture in omrežja – upoštevati svojevrstne razlike v lastnostih prometnega omrežja, zlasti glede velikosti obsega prometa in vremenskih razmer na cesti;

| (h) | spodbujati enakosti dostopa – ne ovirati ali diskriminirati dostopa ranljivih uporabnikov cest do aplikacij in storitev ITS; |
| --- | --- |

(h)

spodbujati enakosti dostopa – ne ovirati ali diskriminirati dostopa ranljivih uporabnikov cest do aplikacij in storitev ITS;

| (i) | podpirati zrelost – po ustrezni oceni tveganja dokazati uspešnost inovativnih sistemov ITS, z ustrezno stopnjo tehničnega razvoja in operativne uporabe; |
| --- | --- |

(i)

podpirati zrelost – po ustrezni oceni tveganja dokazati uspešnost inovativnih sistemov ITS, z ustrezno stopnjo tehničnega razvoja in operativne uporabe;

| (j) | uresničevati kakovost časovne razporeditve in pozicioniranja – uporabljati satelitske infrastrukture ali katere koli druge tehnologije, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti, za namene aplikacij in storitev ITS, za katere je potrebno globalno, stalno, natančno in zagotovljeno določanje časa in položaja; |
| --- | --- |

(j)

uresničevati kakovost časovne razporeditve in pozicioniranja – uporabljati satelitske infrastrukture ali katere koli druge tehnologije, ki zagotavljajo enako stopnjo natančnosti, za namene aplikacij in storitev ITS, za katere je potrebno globalno, stalno, natančno in zagotovljeno določanje časa in položaja;

| (k) | omogočati intermodalnost – pri uvajanju ITS po potrebi upoštevati usklajevanje različnih vrst prevoza; |
| --- | --- |

(k)

omogočati intermodalnost – pri uvajanju ITS po potrebi upoštevati usklajevanje različnih vrst prevoza;

| (l) | spoštovati usklajenost – upoštevati obstoječe predpise, politike in dejavnosti Unije, ki so pomembni na področju ITS, zlasti na področju standardizacije. |
| --- | --- |

(l)

spoštovati usklajenost – upoštevati obstoječe predpise, politike in dejavnosti Unije, ki so pomembni na področju ITS, zlasti na področju standardizacije.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

1.   Komisija je 16. decembra 2008 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za pospešitev uvajanja ITS (1) v EU ter s tem povezan akcijski načrt.

2.   Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje o predlogu dal 13. aprila 2009. Evropski odbor regij, s katerim je bilo opravljeno posvetovanje, mnenja ni dal.

3.   Evropski parlament je mnenje (2) sprejel v prvi obravnavi 23. aprila 2009 in v njem odobril 57 predlogov sprememb. Komisija ni predložila spremenjenega predloga.

4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je mnenje o predlogu Komisije dal 22. julija 2009 (3).

5.   Svet je stališče v prvi obravnavi 10. maja 2010 sprejel v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

II.   CILJ PREDLOGA

6.   Splošni cilj tega predloga je ustvariti pogoje in zlasti vzpostaviti potrebne mehanizme za spodbujanje uvajanja storitev in aplikacij inteligentnih prometnih sistemov (ITS) na področju cestnega prometa ter njihovih vmesnikov do drugih vrst prevoza, da bi lahko različne politike EU v celoti izkoristile potencial teh sistemov.

III.   ANALIZA STALIŠČA V PRVI OBRAVNAVI

7.   Splošno

V vmesnem pregledu iz Bele knjige Evropske komisije o prometu: Naj Evropa ostane v gibanju (4) je bil izpostavljen pomen inteligentnega prometa in poudarjeno, da se je treba odzvati na vse večje izzive v zvezi s trajnostnim sistemom cestnega prometa. Zaradi uporabe novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij v prometnem sektorju bi lahko inteligentni prometni sistemi prispevali k varnemu, učinkovitemu, trajnostnemu, vključujočemu in brezhibnemu prevozu blaga in potnikov po evropskem cestnem omrežju in njegovih vmesnikih z drugimi vrstami prevoza ter izboljšali konkurenčnost evropske industrije. Cilj predloga Komisije je politikam EU omogočiti, da bi v celoti izkoristile potencial ITS na področju večje varnosti v cestnem prometu, boljše prometne učinkovitosti in manjšega učinka na okolje, ter ustvariti potrebno spodbudo za hitrejšo uveljavitev na trgu že precej izpopolnjenih aplikacij in storitev ITS. V predlogu je za vzpostavitev splošnih in pravno zavezujočih specifikacij, ki opredeljujejo podrobne določbe in postopke za uvajanje ITS v EU, zato predvidena uporaba postopka v odboru (regulativni postopek s pregledom).

Svet sicer soglaša s Komisijo glede cilja predloga, vendar je v svojem pristopu naslednja vprašanja prvotnega predloga znatno prilagodil:

| — | specifikacija in opredelitev področij, na katerih se specifikacije lahko sprejmejo; |
| --- | --- |

—

specifikacija in opredelitev področij, na katerih se specifikacije lahko sprejmejo;

| — | prednostna obravnava nekaterih ukrepov na navedenih področjih za sprejetje specifikacij; |
| --- | --- |

—

prednostna obravnava nekaterih ukrepov na navedenih področjih za sprejetje specifikacij;

| — | pojasnitev obveznosti držav članic, ki jih imajo na področju uvajanja in uporabe aplikacij in storitev ITS; |
| --- | --- |

—

pojasnitev obveznosti držav članic, ki jih imajo na področju uvajanja in uporabe aplikacij in storitev ITS;

| — | novi členi o „nezavezujočih ukrepih“ in „standardih“. |
| --- | --- |

—

novi členi o „nezavezujočih ukrepih“ in „standardih“.

Na podlagi navedenega pristopa je Svet v stališču v prvi obravnavi spremenil besedilo prvotnega predloga Komisije – nekatere dele je preoblikoval ter črtal in/ali dodal več določb.

Svet je predlagal postopni pristop za uvajanje in uporabo aplikacij in storitev ter s tem dosegel krhko ravnovesje med spodbujanjem razvoja, uvajanja in uporabe nekaterih storitev in aplikacij ITS ter nepovečevanjem upravnih in finančnih bremen za države članice.

8.   Glavna vprašanja

Vsebina in področje uporabe

Komisija je predlagala vzpostavitev okvira za usklajeno uvajanje in uporabo inteligentnih prometnih sistemov v Skupnosti ter razvoj za to potrebnih specifikacij.

Evropski parlament je v veliki meri soglašal s predlogom Komisije za vzpostavitev tega okvira za usklajeno in dosledno uvajanje ter uporabo inteligentnih prometnih sistemov, vključno z medobratovalnimi ITS, v Uniji. V skladu s predlogom Evropskega parlamenta bi se ta direktiva morala uporabljati za vse inteligentne prometne sisteme za potnike, vozila in infrastrukturo ter njihovo interakcijo na področju cestnega prometa, vključno z mestnim prometom. Evropski parlament je prav tako predlagal, naj se v področje direktive vključijo tudi ranljivi udeleženci v prometu, izključijo pa vprašanja v zvezi z javnim redom in javno varnostjo.

Svet v stališču v prvi obravnavi navaja, da bo predlagani okvir v pomoč usklajeni in dosledni uporabi ITS, zlasti čezmejni uporabi med državami članicami. Svet je podobno kot Evropski parlament predvidel, da ta direktiva ne sme posegati v vprašanja državne varnosti ali obrambe.

Prednostna področja

Predlog Komisije navaja štiri prednostna področja (optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov; kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS na evropskih prometnih koridorjih in v somestjih; varnost in varovanje cest ter vključitev vozila v prometno infrastrukturo), za katera mora Komisija zlasti opredeliti specifikacije za uvajanje in uporabo aplikacij in storitev ITS.

Evropski parlament je navedena prednostna področja potrdil in črtal možnost sprejetja specifikacij na drugih področjih, ki ne sodijo v navedena štiri področja.

Stališče Sveta v prvi obravnavi v veliki meri potrjuje stališče Evropskega parlamenta in predvideva samostojni člen za naslednja štiri prednostna področja:

| I. | optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov; |
| --- | --- |

I.

optimalna uporaba cestnih, prometnih in potovalnih podatkov;

| II. | kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS; |
| --- | --- |

II.

kontinuiteta upravljanja prometa in tovora v okviru storitev ITS;

| III. | aplikacije ITS na področju varnosti in varovanja cest; |
| --- | --- |

III.

aplikacije ITS na področju varnosti in varovanja cest;

| IV. | povezanost vozila s prometno infrastrukturo. |
| --- | --- |

IV.

povezanost vozila s prometno infrastrukturo.

V Prilogi II direktive je pojasnjeno, kaj zajemajo ta prednostna področja.

Prednostni ukrepi

Predlog Komisije ne predvideva prednostnih ukrepov.

Tudi Evropski parlament jih ni predvidel. Vendar pa je Evropski parlament opredelil štiri področja (zagotavljanje storitev prometnih in potovalnih informacij v realnem času v vsej EU; podatki in postopki za zagotavljanje brezplačnih osnovnih storitev splošnih prometnih informacij; usklajeno uvajanje storitve e-Call v vsej Evropi ter primerni ukrepi za varna parkirišča za tovornjake in komercialna vozila ter telematske sisteme parkiranja in rezervacij), na katerih bi morala Komisija opredeliti specifikacije za obvezno uvajanje in uporabo najnižje ravni aplikacij in storitev ITS.

V stališču Sveta v prvi obravnavi je povzeta zamisel Evropskega parlamenta o prednostni obravnavi določenih aplikacij in storitev ITS. V ta namen je Svet določil naslednjih šest prednostnih ukrepov:

| (a) | opravljanje storitev zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij po vsej EU; |
| --- | --- |

(a)

opravljanje storitev zagotavljanja večmodalnih potovalnih informacij po vsej EU;

| (b) | zagotavljanje storitev prometnih informacij v realnem času v vsej EU; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje storitev prometnih informacij v realnem času v vsej EU;

| (c) | podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(c)

podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih prometnih informacij v zvezi z varnostjo v cestnem prometu;

| (d) | usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevopkse storitve eCall; |
| --- | --- |

(d)

usklajeno zagotavljanje medobratovalne vseevopkse storitve eCall;

| (e) | zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila;

| (f) | zagotavljanje storitev rezervacije glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje storitev rezervacije glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila.

Uvajanje aplikacij in storitev ITS

Predlog Komisije predvideva, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za usklajeno uvajanje in uporabo medobratovalnih aplikacij in storitev ITS v Uniji. Komisija je v ta namen predlagala sprejetje specifikacij z uporabo postopka v odboru (regulativni postopek s pregledom), kar bi lahko pomenilo tudi obveznosti za države članice glede uvajanja aplikacij in storitev ITS.

Evropski parlament je predlog Komisije v veliki meri podprl in izboljšal zadevno besedilo, da bi preprečili geografsko razdrobljenost in prekinjenost aplikacij in storitev ITS. Evropski parlament je navedel, da bi morale države članice zagotoviti združljivost aplikacij in storitev ITS v Uniji z že obstoječimi sistemi. Prav tako je predlagal, naj države članice uporabljajo ITS za vse vrste prevoza in njihove vmesnike, ob zagotavljanju visoke ravni povezanosti med vsemi vrstami prevoza. EP je prav tako predvidel, naj države članice za oceno potreb sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo zahtevale skladnost s temeljnimi dogovorjenimi načeli (učinkovitost, stroškovna učinkovitost, geografska kontinuiteta, interoperabilnost in stopnja razvoja). V ta namen bi morale države članice upoštevati morfološke značilnosti geografsko izoliranih regij in razdalje do teh regij, pri čemer po potrebi uveljavijo odstopanje od navedenega načela stroškovne učinkovitosti.

je pojasnil, da se države članice same odločijo o uvajanju aplikacij in storitev ITS na svojem ozemlju. Vendar pa se v primeru uvedbe aplikacij in storitev ITS spoštujejo specifikacije, sprejete s to direktivo. Svet je tudi predvidel, da si države članice prizadevajo sodelovati na navedenih prednostnih področjih, kadar specifikacije niso bile sprejete.

Specifikacije

Komisija je za sprejemanje specifikacij, ki določajo natančne določbe in postopke za uvedbo ITS po vsej Uniji, v predlogu predvidela uporabo postopka v odboru (regulativni postopek s pregledom). Poleg tega bi morale te specifikacije temeljiti na nekaterih načelih iz Priloge I in vsebovati najmanj osrednje elemente iz Priloge II.

Evropski parlament je prav tako navedel, da bi Komisija morala (glej oddelek o prednostnih ukrepih) za štiri področja opredeliti specifikacije za obvezno uvajanje in uporabo najnižje ravni aplikacij in storitev ITS. Komisija bi morala nadalje opredeliti specifikacije za potrebno uvajanje in uporabo ITS, ki presegajo najnižje ravni aplikacij in storitev ITS, v primeru, če Skupnost sofinancira gradnjo ali vzdrževanje vseevropskega cestnega omrežja (TERN). Specifikacije bi prav tako morale določati pogoje, pod katerimi lahko države članice skupaj s Komisijo uveljavijo dodatna pravila za zagotavljanje teh storitev na delu svojega ozemlja ali na celotnem ozemlju. Komisija bi morala pred sprejetjem specifikacij opraviti oceno učinka izvedbenih ukrepov, določenih v direktivi, ki bi vključevala obsežno analizo stroškov in koristi. Ocena učinka bi morala preučiti vprašanja dodatnih gospodarskih stroškov, ki jih bodo nosili gospodarski subjekti, in parametre, povezane z gospodarskim ciklom ITS.

Svet je v stališču v prvi obravnavi razvil zamisel Evropskega parlamenta, naj se določene aplikacije in storitve ITS iz prednostnih ukrepov obravnavajo prednostno. V ta namen si bo Komisija prizadevala sprejeti specifikacije za navedene prednostne ukrepe. Komisija najpozneje 12 mesecev po sprejetju potrebnih specifikacij za prednostni ukrep po potrebi in po tem, ko opravi oceno učinka, vključno z analizo stroškov in koristi, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za uvedbo tega prednostnega ukrepa. Svet je nadalje navedel, da specifikacije lahko vključujejo funkcionalne, tehnične, organizacijske in storitvene določbe. Stališče Sveta je enako stališču Evropskega parlamenta, v skladu s katerim lahko države članice, potem ko so o tem obvestile Komisijo, vzpostavijo dodatna pravila za zagotavljanje storitev ITS na njihovih ozemljih. Svet je predvidel, da specifikacije, kjer je to primerno, temeljijo na standardih, pri čemer Komisija pred sprejetjem specifikacij vedno opravi oceno učinka. Svet je predvidel, da lahko Komisija specifikacije sprejme po postopku delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pooblastilo za sprejemanje specifikacij v skladu s tem postopkom poteče sedem let po začetku veljavnosti te direktive. Evropski parlament in Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastila za sprejemanje specifikacij. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje specifikacijam v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok lahko podaljša za dva meseca.

Standardi in nezavezujoči ukrepi

Komisija v predlogu ni navedla sklica na standarde in nezavezujoče ukrepe; tega prav tako ni storil Evropski parlament.

V stališču Sveta v prvi obravnavi je sklic na standarde, ki se lahko oblikujejo na prednostnih področjih, in prednostne ukrepe v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES. Ti standardi bi morali zagotavljati medobratovalnost, združljivost in kontinuiteto uvajanja in operativne uporabe aplikacij in storitev ITS. Svet je prav tako vstavil člen o sprejetju smernic in drugih nezavezujočih ukrepov s strani Komisije, da bi se olajšalo sodelovanje držav članic v zvezi s prednostnimi področji.

Varstvo podatkov

Predlog Komisije vsebuje splošni sklic na obstoječo zakonodajo Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti.

Evropski parlament je navedel določbe o varstvu podatkov in zasebnosti, v ta namen pa je za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS spodbudil uporabo anonimnih podatkov. Osebni podatki se lahko obdelajo le, če je obdelava potrebna za izvajanje aplikacij in/ali storitev ITS.

Svet je v stališču v prvi obravnavi okrepil določbe o varstvu podatkov in zasebnosti, s čimer je upošteval stališče Evropskega parlamenta in mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Pravila glede odgovornosti

Predlog Komisije ne predvideva pravil glede odgovornosti.

Evropski parlament meni, da so vprašanja odgovornosti obvezen predpogoj za hitro uvajanje in uporabo aplikacij in storitev ITS.

Stališče Sveta v prvi obravnavi upošteva mnenje Evropskega parlamenta in navaja sklic na ustrezno obstoječe pravo Unije in nacionalno zakonodajo.

Načela za specifikacije in uvajanje ITS

Predlog Komisije je vzpostavil nekatera načela, ki jih je treba spoštovati pri izbiri in uvajanju aplikacij in storitev ITS.

Evropski parlament je navedel sklic na varstvo ranljivih uporabnikov cest, brezhibne storitve v Skupnosti in na njenih zunanjih mejah ter intermodalnost ter tako okrepil navedena načela in razširil njihov pomen.

Stališče Sveta v prvi obravnavi, ki temelji na stališču Evropskega parlamenta, zadevne določbe nadalje nadgradi s sklicem na sorazmernost, medobratovalnost, združljivost z že obstoječimi sistemi, spoštovanje obstoječih lastnosti nacionalne infrastrukture in omrežja, enakost dostopa, kakovost časovne razporeditve in pozicioniranja ter usklajenost.

9.   Druge spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament

Druge spremembe, ki jih Svet ni vključil v stališče v prvi obravnavi:

| — | sklic na več naprednih aplikacij in mehanizmov Skupnosti za različne vrste prevoza, na primer za železniški promet (ERTMS in TAF-TSI), promet na odprtem morju in po celinskih plovnih poteh (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), zračni promet (SESAR) in kopenski promet, na primer prevoz živine (predlog spremembe 2); |
| --- | --- |

—

sklic na več naprednih aplikacij in mehanizmov Skupnosti za različne vrste prevoza, na primer za železniški promet (ERTMS in TAF-TSI), promet na odprtem morju in po celinskih plovnih poteh (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), zračni promet (SESAR) in kopenski promet, na primer prevoz živine (predlog spremembe 2);

| — | sklic na mikrovalovno tehnologijo kratkega dosega (Dedicated Short Range Communications – DSRC) (predlogi sprememb 5, 16 in 53); |
| --- | --- |

—

sklic na mikrovalovno tehnologijo kratkega dosega (Dedicated Short Range Communications – DSRC) (predlogi sprememb 5, 16 in 53);

| — | sklic na potnike, vozila ter infrastrukturo in njihovo interakcijo na področju cestnega prometa, vključno z mestnim prometom, v členu o vsebini in področju uporabe (predlog spremembe 7); |
| --- | --- |

—

sklic na potnike, vozila ter infrastrukturo in njihovo interakcijo na področju cestnega prometa, vključno z mestnim prometom, v členu o vsebini in področju uporabe (predlog spremembe 7);

| — | vzpostavitev in opredelitev najnižje ravni aplikacij in storitev ITS (predlogi sprememb 12, 20 in 21); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev in opredelitev najnižje ravni aplikacij in storitev ITS (predlogi sprememb 12, 20 in 21);

| — | dodatne določbe o homologaciji opreme in programske opreme ITS, ki se nanaša na cestno infrastrukturo (predlogi sprememb 27, 28, 29, 30 in 31); |
| --- | --- |

—

dodatne določbe o homologaciji opreme in programske opreme ITS, ki se nanaša na cestno infrastrukturo (predlogi sprememb 27, 28, 29, 30 in 31);

| — | obdobje za prenos, in sicer 12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive (predlog spremembe 49); |
| --- | --- |

—

obdobje za prenos, in sicer 12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive (predlog spremembe 49);

| — | obveznost, v skladu s katero bi države članice morale sestaviti primerjalno tabelo med sprejetimi nacionalnimi določbami in to direktivo (predlog spremembe 49). |
| --- | --- |

—

obveznost, v skladu s katero bi države članice morale sestaviti primerjalno tabelo med sprejetimi nacionalnimi določbami in to direktivo (predlog spremembe 49).

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Svet je pri oblikovanju stališča v prvi obravnavi v celoti upošteval predlog Komisije in mnenje Evropskega parlamenta v prvi obravnavi. Kar zadeva spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament, Svet ugotavlja, da je precejšnje število sprememb v celoti, delno ali po smislu že vključeno v njegovo stališče v prvi obravnavi.

---

(1)  inteligentni prometni sistemi

(2)  še ni objavljeno v Uradnem listu

(3)  Dok. 12479/09.

(4)  Dok. 10954/06.

---

| 27.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 203/19

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 12/2010 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja direktive evropskega parlamenta in sveta o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene

Sprejeto v Svetu 3. junija 2010

(Besedilo velja za EGP)

(2010/C 203 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 24. novembra 1986 sprejel Direktivo 86/609/EGS (3), da bi se odpravile razlike med zakoni in drugimi predpisi držav članic o zaščiti živali, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene. Od sprejetja navedene direktive so se pojavile nadaljnje razlike med državami članicami. Nekatere države članice so sprejele nacionalne izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo visoko raven zaščite živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, medtem ko druge uporabljajo samo minimalne zahteve iz Direktive 86/609/EGS. Te razlike lahko povzročijo trgovinske ovire za izdelke in snovi, za razvoj katerih se izvajajo poskusi na živalih. Ta direktiva bi morala zato določiti podrobnejša pravila za zmanjšanje teh razlik s približevanjem predpisov, ki se uporabljajo na tem področju, in zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 24. novembra 1986 sprejel Direktivo 86/609/EGS (3), da bi se odpravile razlike med zakoni in drugimi predpisi držav članic o zaščiti živali, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene. Od sprejetja navedene direktive so se pojavile nadaljnje razlike med državami članicami. Nekatere države članice so sprejele nacionalne izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo visoko raven zaščite živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, medtem ko druge uporabljajo samo minimalne zahteve iz Direktive 86/609/EGS. Te razlike lahko povzročijo trgovinske ovire za izdelke in snovi, za razvoj katerih se izvajajo poskusi na živalih. Ta direktiva bi morala zato določiti podrobnejša pravila za zmanjšanje teh razlik s približevanjem predpisov, ki se uporabljajo na tem področju, in zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga.

| (2) | Dobro počutje živali je vrednota Unije, ki je zajeta v členu 13 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Dobro počutje živali je vrednota Unije, ki je zajeta v členu 13 Pogodbe.

| (3) | Svet je 23. marca 1998 sprejel Sklep 1999/575/ES o sklenitvi, s strani Skupnosti, Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (4). Ko je postala pogodbenica navedene konvencije, je Skupnost na mednarodni ravni priznala pomen zaščite in dobrega počutja živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 23. marca 1998 sprejel Sklep 1999/575/ES o sklenitvi, s strani Skupnosti, Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (4). Ko je postala pogodbenica navedene konvencije, je Skupnost na mednarodni ravni priznala pomen zaščite in dobrega počutja živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene.

| (4) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 5. decembra 2002 o Direktivi 86/609/EGS Komisijo pozval, naj pripravi predlog za spremembo navedene direktive s strožjimi in preglednejšimi ukrepi na področju poskusov na živalih. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 5. decembra 2002 o Direktivi 86/609/EGS Komisijo pozval, naj pripravi predlog za spremembo navedene direktive s strožjimi in preglednejšimi ukrepi na področju poskusov na živalih.

| (5) | Dne 15. junija 2006 je bil na četrtem večstranskem posvetovanju držav podpisnic Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene, sprejet revidiran Dodatek A k navedeni konvenciji, v katerem so določene smernice za nastanitev in oskrbo poskusnih živali. Te smernice so bile vključene v Priporočilo Komisije 2007/526/ES z dne 18. junija 2007 o smernicah za bivališča in oskrbo živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (5). |
| --- | --- |

(5)

Dne 15. junija 2006 je bil na četrtem večstranskem posvetovanju držav podpisnic Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene, sprejet revidiran Dodatek A k navedeni konvenciji, v katerem so določene smernice za nastanitev in oskrbo poskusnih živali. Te smernice so bile vključene v Priporočilo Komisije 2007/526/ES z dne 18. junija 2007 o smernicah za bivališča in oskrbo živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (5).

| (6) | Na voljo so nova znanstvena spoznanja glede dejavnikov, ki vplivajo na dobro počutje živali, in sposobnost živali, da občutijo in izražajo bolečino, trpljenje, stisko in trajne poškodbe. Zato je treba izboljšati dobro počutje živali, ki se uporabljajo v znanstvenih postopkih, z zvišanjem minimalnih standardov za njihovo zaščito v skladu z najnovejšim razvojem znanosti. |
| --- | --- |

(6)

Na voljo so nova znanstvena spoznanja glede dejavnikov, ki vplivajo na dobro počutje živali, in sposobnost živali, da občutijo in izražajo bolečino, trpljenje, stisko in trajne poškodbe. Zato je treba izboljšati dobro počutje živali, ki se uporabljajo v znanstvenih postopkih, z zvišanjem minimalnih standardov za njihovo zaščito v skladu z najnovejšim razvojem znanosti.

| (7) | Odnos do živali je odvisen tudi od nacionalnih predstav in v nekaterih državah članicah obstaja potreba po ohranitvi pravil o dobrem počutju živali, ki so obsežnejša od tistih, dogovorjenih na ravni Unije. V interesu živali in če to ne vpliva na delovanje notranjega trga, je primerno, da se državam članicam omogoči določena prožnost pri ohranjanju nacionalnih pravil za obsežnejšo zaščito živali, v kolikor so ta v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(7)

Odnos do živali je odvisen tudi od nacionalnih predstav in v nekaterih državah članicah obstaja potreba po ohranitvi pravil o dobrem počutju živali, ki so obsežnejša od tistih, dogovorjenih na ravni Unije. V interesu živali in če to ne vpliva na delovanje notranjega trga, je primerno, da se državam članicam omogoči določena prožnost pri ohranjanju nacionalnih pravil za obsežnejšo zaščito živali, v kolikor so ta v skladu s Pogodbo.

| (8) | V področje uporabe te direktive bi bilo poleg vretenčarjev, vključno z obloustkami, treba vključiti tudi glavonožce, saj so na voljo znanstveni dokazi o njihovi sposobnosti občutenja bolečine, trpljenja, stiske in trajnih poškodb. |
| --- | --- |

(8)

V področje uporabe te direktive bi bilo poleg vretenčarjev, vključno z obloustkami, treba vključiti tudi glavonožce, saj so na voljo znanstveni dokazi o njihovi sposobnosti občutenja bolečine, trpljenja, stiske in trajnih poškodb.

| (9) | V tej direktivi bi morale biti zajete tudi fetalne oblike sesalcev, saj obstajajo znanstveni dokazi, da so take oblike v zadnji tretjini obdobja njihovega razvoja izpostavljene povečani nevarnosti občutenja bolečine, trpljenja in stiske, kar lahko tudi negativno vpliva na njihov nadaljnji razvoj. Prav tako znanstveni dokazi kažejo, da bi postopki na embrionalnih in fetalnih oblikah na zgodnejši razvojni stopnji lahko povzročali bolečine, trpljenje, stiske ali trajne poškodbe, če bi te razvojne oblike ohranjali pri življenju po prvih dveh tretjinah njihovega razvoja. |
| --- | --- |

(9)

V tej direktivi bi morale biti zajete tudi fetalne oblike sesalcev, saj obstajajo znanstveni dokazi, da so take oblike v zadnji tretjini obdobja njihovega razvoja izpostavljene povečani nevarnosti občutenja bolečine, trpljenja in stiske, kar lahko tudi negativno vpliva na njihov nadaljnji razvoj. Prav tako znanstveni dokazi kažejo, da bi postopki na embrionalnih in fetalnih oblikah na zgodnejši razvojni stopnji lahko povzročali bolečine, trpljenje, stiske ali trajne poškodbe, če bi te razvojne oblike ohranjali pri življenju po prvih dveh tretjinah njihovega razvoja.

| (10) | Čeprav je zaželjeno, da se uporaba živih živali v postopkih nadomesti z drugimi metodami, ki ne vključujejo uporabe živih živali, ostaja uporaba živih živali še naprej potrebna za varstvo zdravja ljudi in živali ter varovanja okolja. Vendar pa ta direktiva predstavlja pomemben korak k uresničevanju končnega cilja popolne zamenjave postopkov na živih živalih v znanstvene in izobraževalne namene, kakor hitro bo to z znanstvenega vidika mogoče. Za dosego tega cilja si ta direktiva prizadeva omogočiti in spodbujati razvoj alternativnih pristopov. Ta direktiva tudi poskuša zagotoviti visoko raven zaščite živali, ki jih je še vedno treba uporabljati v postopkih. To direktivo bi bilo treba redno pregledovati v skladu z razvojem znanosti in ukrepov za zaščito živali. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav je zaželjeno, da se uporaba živih živali v postopkih nadomesti z drugimi metodami, ki ne vključujejo uporabe živih živali, ostaja uporaba živih živali še naprej potrebna za varstvo zdravja ljudi in živali ter varovanja okolja. Vendar pa ta direktiva predstavlja pomemben korak k uresničevanju končnega cilja popolne zamenjave postopkov na živih živalih v znanstvene in izobraževalne namene, kakor hitro bo to z znanstvenega vidika mogoče. Za dosego tega cilja si ta direktiva prizadeva omogočiti in spodbujati razvoj alternativnih pristopov. Ta direktiva tudi poskuša zagotoviti visoko raven zaščite živali, ki jih je še vedno treba uporabljati v postopkih. To direktivo bi bilo treba redno pregledovati v skladu z razvojem znanosti in ukrepov za zaščito živali.

| (11) | Za oskrbo in uporabo živih živali v znanstvene namene veljajo mednarodno sprejeta načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Za zagotavljanje, da je način reje, oskrbe in uporabe živali v postopkih v Uniji v skladu z načini iz drugih mednarodnih in nacionalnih standardov, ki se uporabljajo zunaj Unije, bi bilo treba pri izvajanju te direktive sistematično upoštevati načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Pri izbiri metod bi bilo treba izvajati načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja, s strogo hierarhijo zahteve o uporabi alternativnih metod. Kadar zakonodaja Unije ne priznava nobene alternativne metode, je število živali mogoče zmanjšati z uporabo drugih metod in z izvajanjem strategij preskušanja, kakor je uporaba metod in vitro ter drugih metod, s katerimi bi zmanjšali in izboljšali uporabo živali. |
| --- | --- |

(11)

Za oskrbo in uporabo živih živali v znanstvene namene veljajo mednarodno sprejeta načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Za zagotavljanje, da je način reje, oskrbe in uporabe živali v postopkih v Uniji v skladu z načini iz drugih mednarodnih in nacionalnih standardov, ki se uporabljajo zunaj Unije, bi bilo treba pri izvajanju te direktive sistematično upoštevati načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Pri izbiri metod bi bilo treba izvajati načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja, s strogo hierarhijo zahteve o uporabi alternativnih metod. Kadar zakonodaja Unije ne priznava nobene alternativne metode, je število živali mogoče zmanjšati z uporabo drugih metod in z izvajanjem strategij preskušanja, kakor je uporaba metod in vitro ter drugih metod, s katerimi bi zmanjšali in izboljšali uporabo živali.

| (12) | Živali imajo same po sebi vrednost, ki jo je treba spoštovati. Obstajajo tudi etični pomisleki splošne javnosti o uporabi živali v postopkih. Zato bi bilo treba z živalmi vedno ravnati kot s čutečimi bitji, njihova uporaba v postopkih pa bi morala biti omejena na področja, ki lahko koristijo zdravju ljudi ali živali ali okolju. Do uporabe živali v znanstvene ali izobraževalne namene bi zato moralo priti le, če ni na voljo nadomestne možnosti, ki ne vključuje živali. Uporabo živali v znanstvenih postopkih na drugih področjih, za katere je pristojna Unija, bi bilo treba prepovedati. |
| --- | --- |

(12)

Živali imajo same po sebi vrednost, ki jo je treba spoštovati. Obstajajo tudi etični pomisleki splošne javnosti o uporabi živali v postopkih. Zato bi bilo treba z živalmi vedno ravnati kot s čutečimi bitji, njihova uporaba v postopkih pa bi morala biti omejena na področja, ki lahko koristijo zdravju ljudi ali živali ali okolju. Do uporabe živali v znanstvene ali izobraževalne namene bi zato moralo priti le, če ni na voljo nadomestne možnosti, ki ne vključuje živali. Uporabo živali v znanstvenih postopkih na drugih področjih, za katere je pristojna Unija, bi bilo treba prepovedati.

| (13) | Izbira metod in živalskih vrst, ki se jih uporabi, neposredno vpliva na število uporabljenih živali in njihovo dobro počutje. Pri izbiri metod bi tako morala biti izbrana tista, s katero se lahko zagotovijo najbolj zadovoljivi rezultati in ki bo po vsej verjetnosti povzročila najmanj bolečin, trpljenja ali stiske. Za izbrane metode bi morali uporabljati najmanjše število živali, s katerim bi zagotovili zanesljive rezultate, in zahtevati uporabo živalskih vrst z najmanjšo sposobnostjo občutenja bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb in ki so optimalne za ekstrapolacijo na ciljne živalske vrste. |
| --- | --- |

(13)

Izbira metod in živalskih vrst, ki se jih uporabi, neposredno vpliva na število uporabljenih živali in njihovo dobro počutje. Pri izbiri metod bi tako morala biti izbrana tista, s katero se lahko zagotovijo najbolj zadovoljivi rezultati in ki bo po vsej verjetnosti povzročila najmanj bolečin, trpljenja ali stiske. Za izbrane metode bi morali uporabljati najmanjše število živali, s katerim bi zagotovili zanesljive rezultate, in zahtevati uporabo živalskih vrst z najmanjšo sposobnostjo občutenja bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb in ki so optimalne za ekstrapolacijo na ciljne živalske vrste.

| (14) | Pri izbranih metodah je treba kolikor je mogoče preprečiti nastop smrti, ki nastopi zaradi hudega trpljenja, občutenega v času pred smrtjo. Kjer je to mogoče, bi bilo treba izbrati bolj humane metode pokončanja glede na klinične znake o neizogibni smrti, pri čimer je dovoljena usmrtitev živali, da se prepreči nadaljnje trpljenje živali. |
| --- | --- |

(14)

Pri izbranih metodah je treba kolikor je mogoče preprečiti nastop smrti, ki nastopi zaradi hudega trpljenja, občutenega v času pred smrtjo. Kjer je to mogoče, bi bilo treba izbrati bolj humane metode pokončanja glede na klinične znake o neizogibni smrti, pri čimer je dovoljena usmrtitev živali, da se prepreči nadaljnje trpljenje živali.

| (15) | Uporaba neprimernih metod usmrtitve lahko živali povzroči znatne bolečine, stisko in trpljenje. Enako pomembna je tudi stopnja usposobljenosti osebe, ki to nalogo opravlja. Živali bi zato smela usmrtiti samo pristojna oseba z uporabo metode, ki je primerna glede na živalsko vrsto. |
| --- | --- |

(15)

Uporaba neprimernih metod usmrtitve lahko živali povzroči znatne bolečine, stisko in trpljenje. Enako pomembna je tudi stopnja usposobljenosti osebe, ki to nalogo opravlja. Živali bi zato smela usmrtiti samo pristojna oseba z uporabo metode, ki je primerna glede na živalsko vrsto.

| (16) | Treba je zagotoviti, da uporaba živali v postopkih ne ogroža biotske raznovrstnosti. Zato bi morala biti uporaba ogroženih živalskih vrst v postopkih omejena na strogi minimum. |
| --- | --- |

(16)

Treba je zagotoviti, da uporaba živali v postopkih ne ogroža biotske raznovrstnosti. Zato bi morala biti uporaba ogroženih živalskih vrst v postopkih omejena na strogi minimum.

| (17) | Ob upoštevanju trenutnega stanja znanstvenih spoznanj je uporaba primatov razen človeka v znanstvenih postopkih v biomedicinskih raziskavah še vedno potrebna. Zaradi njihove genetske podobnosti človeku in njihovega visoko razvitega socialnega vedenja, povzroča uporaba primatov razen človeka v znanstvenih postopkih posebne etične pomisleke in probleme v praksi glede izpolnjevanja njihovih vedenjskih, okoljskih in socialnih potreb v laboratorijskem okolju. Poleg tega tudi javnost kaže veliko zaskrbljenost v zvezi z uporabo primatov razen človeka. Uporabo primatov razen človeka bi bilo treba dovoliti samo na tistih področjih biomedicine, ki so bistvena za korist človeka, in za katera še ni na voljo nobenih drugih alternativnih metod zamenjave. Njihova uporaba bi morala biti dovoljena samo za temeljne raziskave, za ohranitev zadevne vrste primatov razen človeka ali kadar se postopki, vključno s ksenotransplantacijo, izvajajo v zvezi s potencialno življenje ogrožajočimi stanji pri človeku ali v povezavi s primeri, ki imajo znaten vpliv na vsakdanjo opravilno sposobnost človeka, zlasti stanji splošne oslabelosti. |
| --- | --- |

(17)

Ob upoštevanju trenutnega stanja znanstvenih spoznanj je uporaba primatov razen človeka v znanstvenih postopkih v biomedicinskih raziskavah še vedno potrebna. Zaradi njihove genetske podobnosti človeku in njihovega visoko razvitega socialnega vedenja, povzroča uporaba primatov razen človeka v znanstvenih postopkih posebne etične pomisleke in probleme v praksi glede izpolnjevanja njihovih vedenjskih, okoljskih in socialnih potreb v laboratorijskem okolju. Poleg tega tudi javnost kaže veliko zaskrbljenost v zvezi z uporabo primatov razen človeka. Uporabo primatov razen človeka bi bilo treba dovoliti samo na tistih področjih biomedicine, ki so bistvena za korist človeka, in za katera še ni na voljo nobenih drugih alternativnih metod zamenjave. Njihova uporaba bi morala biti dovoljena samo za temeljne raziskave, za ohranitev zadevne vrste primatov razen človeka ali kadar se postopki, vključno s ksenotransplantacijo, izvajajo v zvezi s potencialno življenje ogrožajočimi stanji pri človeku ali v povezavi s primeri, ki imajo znaten vpliv na vsakdanjo opravilno sposobnost človeka, zlasti stanji splošne oslabelosti.

| (18) | Uporaba velikih opic kot človeku najbližje vrste z najbolj razvitimi socialnimi in vedenjskimi sposobnostmi bi morala biti dovoljena samo za namene raziskav, katerih cilj je ohranitev teh vrst, in kadar je ukrepanje v zvezi z življenje ogrožajočim stanjem in stanjem splošne oslabelosti, ki človeka izpostavlja, upravičeno ter ciljev postopka ne bi bilo mogoče doseči z nobeno drugo živalsko vrsto ali alternativno metodo. Država članica, ki uveljavlja takšno potrebo, bi morala Komisiji predložiti informacije, ki so Komisiji potrebne za sprejetje odločitve. |
| --- | --- |

(18)

Uporaba velikih opic kot človeku najbližje vrste z najbolj razvitimi socialnimi in vedenjskimi sposobnostmi bi morala biti dovoljena samo za namene raziskav, katerih cilj je ohranitev teh vrst, in kadar je ukrepanje v zvezi z življenje ogrožajočim stanjem in stanjem splošne oslabelosti, ki človeka izpostavlja, upravičeno ter ciljev postopka ne bi bilo mogoče doseči z nobeno drugo živalsko vrsto ali alternativno metodo. Država članica, ki uveljavlja takšno potrebo, bi morala Komisiji predložiti informacije, ki so Komisiji potrebne za sprejetje odločitve.

| (19) | Primati razen človeka med njihovim ulovom v naravnem okolju doživljajo močan stres, kar predstavlja povečano tveganje za poškodbe in trpljenje zadevnih živali med ulovom in prevozom. Za prenehanje ulova živali v naravnem okolju za namene vzreje bi bilo treba v postopkih po ustreznem prehodnem obdobju uporabljati samo živali, ki so potomci živali, vzgojenih v ujetništvu ali živali iz zaprtih vzrejnih kolonij. V ta namen bi bilo treba opraviti študijo izvedljivosti in po potrebi določiti prehodno obdobje. Treba bi bilo preučiti tudi izvedljivost pridobivanja primatov razen človeka samo iz zaprtih vzrejnih kolonij, kar je končni cilj. |
| --- | --- |

(19)

Primati razen človeka med njihovim ulovom v naravnem okolju doživljajo močan stres, kar predstavlja povečano tveganje za poškodbe in trpljenje zadevnih živali med ulovom in prevozom. Za prenehanje ulova živali v naravnem okolju za namene vzreje bi bilo treba v postopkih po ustreznem prehodnem obdobju uporabljati samo živali, ki so potomci živali, vzgojenih v ujetništvu ali živali iz zaprtih vzrejnih kolonij. V ta namen bi bilo treba opraviti študijo izvedljivosti in po potrebi določiti prehodno obdobje. Treba bi bilo preučiti tudi izvedljivost pridobivanja primatov razen človeka samo iz zaprtih vzrejnih kolonij, kar je končni cilj.

| (20) | Nekatere vrste vretenčarjev, ki se uporabljajo v postopkih, je treba vzrejati posebej v ta namen, tako da je njihovo genetsko, biološko in vedenjsko ozadje dobro znano osebam, ki izvajajo postopke. S takšnim znanjem se izboljšata znanstvena kakovost in zanesljivost rezultatov, zmanjša pa se spremenljivost, kar v končni fazi privede do zmanjšanja števila postopkov in uporabljenih živali. Zaradi dobrega počutja in ohranjanja živali bi poleg tega morala biti uporaba živali iz naravnega okolja v postopkih, omejena na primere, v katerih namena postopkov ni mogoče doseči z uporabo živali, vzrejenih posebej za uporabo v postopkih. |
| --- | --- |

(20)

Nekatere vrste vretenčarjev, ki se uporabljajo v postopkih, je treba vzrejati posebej v ta namen, tako da je njihovo genetsko, biološko in vedenjsko ozadje dobro znano osebam, ki izvajajo postopke. S takšnim znanjem se izboljšata znanstvena kakovost in zanesljivost rezultatov, zmanjša pa se spremenljivost, kar v končni fazi privede do zmanjšanja števila postopkov in uporabljenih živali. Zaradi dobrega počutja in ohranjanja živali bi poleg tega morala biti uporaba živali iz naravnega okolja v postopkih, omejena na primere, v katerih namena postopkov ni mogoče doseči z uporabo živali, vzrejenih posebej za uporabo v postopkih.

| (21) | Ker preteklost domačih vrst potepuških in divjih živali domačih vrst ni znana, ujetje in namestitev v enote pa še poveča stisko takih živali, se jih v postopkih praviloma ne bi smelo uporabljati. |
| --- | --- |

(21)

Ker preteklost domačih vrst potepuških in divjih živali domačih vrst ni znana, ujetje in namestitev v enote pa še poveča stisko takih živali, se jih v postopkih praviloma ne bi smelo uporabljati.

| (22) | Za povečanje preglednosti, poenostavitev odobritve projektov in zagotavljanje orodij za spremljanje skladnosti, bi bilo treba razvrstiti postopke po težavnosti na podlagi ocenjene ravni bolečin, trpljenja, stiske in trajnosti poškodb, ki se povzročijo živalim. |
| --- | --- |

(22)

Za povečanje preglednosti, poenostavitev odobritve projektov in zagotavljanje orodij za spremljanje skladnosti, bi bilo treba razvrstiti postopke po težavnosti na podlagi ocenjene ravni bolečin, trpljenja, stiske in trajnosti poškodb, ki se povzročijo živalim.

| (23) | Z etičnega vidika bi morala obstajati zgornja meja bolečin, trpljenja in stiske, ki v znanstvenih postopkih, v katerih se uporabljajo živali, ne bi smela biti prekoračena. V ta namen bi bilo treba prepovedati izvajanje postopkov, ki povzročajo hude bolečine, trpljenje ali stisko, ki bodo po vsej verjetnosti dolgotrajni in jih ni mogoče izboljšati. |
| --- | --- |

(23)

Z etičnega vidika bi morala obstajati zgornja meja bolečin, trpljenja in stiske, ki v znanstvenih postopkih, v katerih se uporabljajo živali, ne bi smela biti prekoračena. V ta namen bi bilo treba prepovedati izvajanje postopkov, ki povzročajo hude bolečine, trpljenje ali stisko, ki bodo po vsej verjetnosti dolgotrajni in jih ni mogoče izboljšati.

| (24) | Pri pripravi splošnih obrazcev za namene poročanja bi bilo treba upoštevati dejansko težo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnosti poškodb, ki jih žival pretrpi, namesto teže posledic, ki je bila predvidena ob oceni projekta. |
| --- | --- |

(24)

Pri pripravi splošnih obrazcev za namene poročanja bi bilo treba upoštevati dejansko težo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnosti poškodb, ki jih žival pretrpi, namesto teže posledic, ki je bila predvidena ob oceni projekta.

| (25) | Število živali uporabljenih v postopkih, bi bilo mogoče zmanjšati z izvajanjem postopkov na živalih več kot enkrat, če to ne odstopa od znanstvenega cilja ali nima slabega vpliva na dobro počutje živali. Vendar bi bilo treba koristi ponovne uporabe živali pretehtati glede na morebitne neugodne vplive na njihovo dobro počutje, pri tem pa upoštevati življenjske izkušnje posamezne živali. Ponovno uporabo živali bi bilo zaradi tega možnega navzkrižja treba obravnavati od primera do primera. |
| --- | --- |

(25)

Število živali uporabljenih v postopkih, bi bilo mogoče zmanjšati z izvajanjem postopkov na živalih več kot enkrat, če to ne odstopa od znanstvenega cilja ali nima slabega vpliva na dobro počutje živali. Vendar bi bilo treba koristi ponovne uporabe živali pretehtati glede na morebitne neugodne vplive na njihovo dobro počutje, pri tem pa upoštevati življenjske izkušnje posamezne živali. Ponovno uporabo živali bi bilo zaradi tega možnega navzkrižja treba obravnavati od primera do primera.

| (26) | Na koncu postopka bi bilo treba na podlagi dobrega počutja živali in morebitnih tveganj za okolje sprejeti najprimernejšo odločitev za prihodnost živali. Živali, katerih dobro počutje bi bilo ogroženo, bi bilo treba usmrtiti. V nekaterih primerih bi bilo treba živali vrniti v primerno naravno okolje ali rejo, živalim, kot so psi in mačke, pa bi bilo treba dovoliti ponovno nastanitev v družinskem okolju, saj obstaja visoka stopnja zaskrbljenosti javnosti o končni usodi takih živali. Če bi države članice dovolile ponovno nastanitev živali v družinskem okolju, je bistveno, da imajo rejci, dobavitelji ali uporabniki načrt za ustrezno socializacijo teh živali z namenom zagotovitve uspešne ponovne nastanitve, kakor tudi za izogibanje nepotrebni stiski živali in za zagotovitev javne varnosti. |
| --- | --- |

(26)

Na koncu postopka bi bilo treba na podlagi dobrega počutja živali in morebitnih tveganj za okolje sprejeti najprimernejšo odločitev za prihodnost živali. Živali, katerih dobro počutje bi bilo ogroženo, bi bilo treba usmrtiti. V nekaterih primerih bi bilo treba živali vrniti v primerno naravno okolje ali rejo, živalim, kot so psi in mačke, pa bi bilo treba dovoliti ponovno nastanitev v družinskem okolju, saj obstaja visoka stopnja zaskrbljenosti javnosti o končni usodi takih živali. Če bi države članice dovolile ponovno nastanitev živali v družinskem okolju, je bistveno, da imajo rejci, dobavitelji ali uporabniki načrt za ustrezno socializacijo teh živali z namenom zagotovitve uspešne ponovne nastanitve, kakor tudi za izogibanje nepotrebni stiski živali in za zagotovitev javne varnosti.

| (27) | Tkiva in organi živali se uporabljajo za razvoj metod in vitro. Za spodbujanje načela zmanjšanja bi morale države članice, kjer je to ustrezno, olajšati vzpostavitev programov za izmenjavo organov in tkiv živali, ki so usmrčene. |
| --- | --- |

(27)

Tkiva in organi živali se uporabljajo za razvoj metod in vitro. Za spodbujanje načela zmanjšanja bi morale države članice, kjer je to ustrezno, olajšati vzpostavitev programov za izmenjavo organov in tkiv živali, ki so usmrčene.

| (28) | Dobro počutje živali uporabljenih v postopkih je v veliki meri odvisno od kakovosti in strokovne usposobljenosti osebja, ki postopke nadzoruje, in tistih, ki postopke izvajajo ali nadzorujejo tiste, ki izvajajo dnevno oskrbo živali. Države članice bi morale preko dovoljenj ali kako drugače zagotoviti, da je osebje ustrezno izobraženo, usposobljeno in kompetentno. Poleg tega je pomembno, da osebje dela pod nadzorom toliko časa, dokler ne pridobi in izkaže potrebnega strokovnega znanja. Nezavezujoče smernice na ravni Unije o izobrazbenih zahtevah bi na dolgi rok spodbujale prosti pretok osebja. |
| --- | --- |

(28)

Dobro počutje živali uporabljenih v postopkih je v veliki meri odvisno od kakovosti in strokovne usposobljenosti osebja, ki postopke nadzoruje, in tistih, ki postopke izvajajo ali nadzorujejo tiste, ki izvajajo dnevno oskrbo živali. Države članice bi morale preko dovoljenj ali kako drugače zagotoviti, da je osebje ustrezno izobraženo, usposobljeno in kompetentno. Poleg tega je pomembno, da osebje dela pod nadzorom toliko časa, dokler ne pridobi in izkaže potrebnega strokovnega znanja. Nezavezujoče smernice na ravni Unije o izobrazbenih zahtevah bi na dolgi rok spodbujale prosti pretok osebja.

| (29) | Ustanove rejcev, dobaviteljev in uporabnikov bi morale imeti ustrezne naprave in opremo, da bi izpolnile zahteve za nastanitev zadevnih živalskih vrst in omogočile učinkovito izvajanje postopkov, pri tem pa živalim povzročile čim manjšo stisko. Rejci, dobavitelji in uporabniki bi smeli obratovati samo, če imajo dovoljenje pristojnih organov. |
| --- | --- |

(29)

Ustanove rejcev, dobaviteljev in uporabnikov bi morale imeti ustrezne naprave in opremo, da bi izpolnile zahteve za nastanitev zadevnih živalskih vrst in omogočile učinkovito izvajanje postopkov, pri tem pa živalim povzročile čim manjšo stisko. Rejci, dobavitelji in uporabniki bi smeli obratovati samo, če imajo dovoljenje pristojnih organov.

| (30) | Za zagotavljanje stalnega spremljanja potreb za dobro počutje živali bi morala biti ves čas na voljo ustrezna veterinarska oskrba in vsaka ustanova bi morala določiti osebo, odgovorno za oskrbo in dobro počutje živali. |
| --- | --- |

(30)

Za zagotavljanje stalnega spremljanja potreb za dobro počutje živali bi morala biti ves čas na voljo ustrezna veterinarska oskrba in vsaka ustanova bi morala določiti osebo, odgovorno za oskrbo in dobro počutje živali.

| (31) | Pri reji, vzreji in uporabi živali bi bilo treba dobro počutje živali prednostno obravnavati. Rejci, dobavitelji in uporabniki bi tako morali ustanoviti organ za dobro počutje živali, katerega glavna naloga bi bila svetovanje glede vprašanj dobrega počutja živali. Ta organ bi tudi moral spremljati razvoj in rezultate projektov na ravni ustanove, gojiti ozračje oskrbe ter zagotavljati pripomočke za praktično uporabo in pravočasno uvedbo nedavnih tehničnih in znanstvenih spoznanj v zvezi z načeli zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja, z namenom izboljšanja življenjskega izkustva živali. Nasveti organa za dobro počutje živali bi morali biti ustrezno dokumentirani in na voljo za preučitev med inšpekcijskimi pregledi. |
| --- | --- |

(31)

Pri reji, vzreji in uporabi živali bi bilo treba dobro počutje živali prednostno obravnavati. Rejci, dobavitelji in uporabniki bi tako morali ustanoviti organ za dobro počutje živali, katerega glavna naloga bi bila svetovanje glede vprašanj dobrega počutja živali. Ta organ bi tudi moral spremljati razvoj in rezultate projektov na ravni ustanove, gojiti ozračje oskrbe ter zagotavljati pripomočke za praktično uporabo in pravočasno uvedbo nedavnih tehničnih in znanstvenih spoznanj v zvezi z načeli zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja, z namenom izboljšanja življenjskega izkustva živali. Nasveti organa za dobro počutje živali bi morali biti ustrezno dokumentirani in na voljo za preučitev med inšpekcijskimi pregledi.

| (32) | Vsak rejec, dobavitelj in uporabnik bi moral voditi natančne evidence o številu živali, njihovem izvoru in končni usodi, da se pristojnim organom omogoči spremljanje skladnosti s to direktivo. |
| --- | --- |

(32)

Vsak rejec, dobavitelj in uporabnik bi moral voditi natančne evidence o številu živali, njihovem izvoru in končni usodi, da se pristojnim organom omogoči spremljanje skladnosti s to direktivo.

| (33) | Primati razen človeka, kakor tudi psi in mačke bi morali imeti od rojstva osebno kartoteko, v kateri bi se popisovalo njihovo življenje, tako da bi lahko prejeli oskrbo, nastanitev in zdravljenje, ki ustrezajo njihovim individualnim potrebam in značilnostim. |
| --- | --- |

(33)

Primati razen človeka, kakor tudi psi in mačke bi morali imeti od rojstva osebno kartoteko, v kateri bi se popisovalo njihovo življenje, tako da bi lahko prejeli oskrbo, nastanitev in zdravljenje, ki ustrezajo njihovim individualnim potrebam in značilnostim.

| (34) | Nastanitev in oskrba živali bi morali temeljiti na posebnih potrebah in značilnostih vsake vrste. |
| --- | --- |

(34)

Nastanitev in oskrba živali bi morali temeljiti na posebnih potrebah in značilnostih vsake vrste.

| (35) | Med državami članicami obstajajo razlike pri zahtevah za nastanitev in oskrbo živali, ki prispevajo k izkrivljanju notranjega trga. Poleg tega nekatere od teh zahtev ne odražajo več najnovejših spoznanj o vplivih pogojev pri nastanitvi in oskrbi na dobro počutje živali in o znanstvenih rezultatih postopkov. V tej direktivi je treba zato določiti usklajene zahteve za nastanitev in oskrbo. Te zahteve bi bilo treba posodabljati na podlagi znanstvenega in tehničnega razvoja. |
| --- | --- |

(35)

Med državami članicami obstajajo razlike pri zahtevah za nastanitev in oskrbo živali, ki prispevajo k izkrivljanju notranjega trga. Poleg tega nekatere od teh zahtev ne odražajo več najnovejših spoznanj o vplivih pogojev pri nastanitvi in oskrbi na dobro počutje živali in o znanstvenih rezultatih postopkov. V tej direktivi je treba zato določiti usklajene zahteve za nastanitev in oskrbo. Te zahteve bi bilo treba posodabljati na podlagi znanstvenega in tehničnega razvoja.

| (36) | Države članice bi morale za spremljanje skladnosti s to direktivo izvajati redne inšpekcijske preglede rejcev, dobaviteljev in uporabnikov na podlagi tveganj. Za zagotavljanje javnega zaupanja in spodbujanja preglednosti bi bilo treba ustrezni delež inšpekcijskih pregledov opraviti brez predhodnega opozorila. |
| --- | --- |

(36)

Države članice bi morale za spremljanje skladnosti s to direktivo izvajati redne inšpekcijske preglede rejcev, dobaviteljev in uporabnikov na podlagi tveganj. Za zagotavljanje javnega zaupanja in spodbujanja preglednosti bi bilo treba ustrezni delež inšpekcijskih pregledov opraviti brez predhodnega opozorila.

| (37) | Za pomoč državam članicam pri uveljavljanju te direktive in na podlagi ugotovitev v poročilih o delovanju nacionalnih inšpekcijskih služb bi morala Komisija, kadar obstajajo razlogi za zaskrbljenost, izvajati nadzor nad nacionalnimi inšpekcijskimi sistemi. Države članice bi morale odpraviti morebitne pomanjkljivosti ugotovljene v okviru takšnega nadzora. |
| --- | --- |

(37)

Za pomoč državam članicam pri uveljavljanju te direktive in na podlagi ugotovitev v poročilih o delovanju nacionalnih inšpekcijskih služb bi morala Komisija, kadar obstajajo razlogi za zaskrbljenost, izvajati nadzor nad nacionalnimi inšpekcijskimi sistemi. Države članice bi morale odpraviti morebitne pomanjkljivosti ugotovljene v okviru takšnega nadzora.

| (38) | Celovita ocena projekta, ki upošteva etična načela glede uporabe živali, je jedro odobritve projekta in bi morala zagotavljati izvajanje načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja v teh projektih. |
| --- | --- |

(38)

Celovita ocena projekta, ki upošteva etična načela glede uporabe živali, je jedro odobritve projekta in bi morala zagotavljati izvajanje načel zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja v teh projektih.

| (39) | Tako iz moralnih kot tudi iz znanstvenih razlogov je bistveno, da se zagotovi, da se vsakršna uporaba živali skrbno ovrednoti glede na znanstveno in izobraževalno utemeljenost, uporabnost in pomen pričakovanih rezultatov navedene uporabe. Pričakovane poškodbe živali bi bilo treba pretehtati glede na pričakovane koristi projekta. Zato bi kot del postopka za odobritev projektov, ki vključujejo uporabo živih živali, morala biti izvedena nepristranska ocena projekta, ki je neodvisna od ocen projektov, ki so vključene v študijo. Učinkovita izvedba ocene projekta bi morala omogočiti tudi ustrezno oceno uporabe kakršnih koli novih znanstvenih poskusnih tehnik, ki se pojavijo. |
| --- | --- |

(39)

Tako iz moralnih kot tudi iz znanstvenih razlogov je bistveno, da se zagotovi, da se vsakršna uporaba živali skrbno ovrednoti glede na znanstveno in izobraževalno utemeljenost, uporabnost in pomen pričakovanih rezultatov navedene uporabe. Pričakovane poškodbe živali bi bilo treba pretehtati glede na pričakovane koristi projekta. Zato bi kot del postopka za odobritev projektov, ki vključujejo uporabo živih živali, morala biti izvedena nepristranska ocena projekta, ki je neodvisna od ocen projektov, ki so vključene v študijo. Učinkovita izvedba ocene projekta bi morala omogočiti tudi ustrezno oceno uporabe kakršnih koli novih znanstvenih poskusnih tehnik, ki se pojavijo.

| (40) | Glede na vrsto projekta, uporabljeno živalsko vrsto in verjetnost za dosego željenih ciljev projekta bi bilo morda potrebno izvesti retrospektivno oceno. Glede na to, da se lahko projekti med seboj bistveno razlikujejo po zapletenosti, dolžini in časovnem obdobju za pridobitev rezultatov, bi morala biti odločitev o retrospektivni oceni sprejeta ob upoštevanju navedenih vidikov v celoti. |
| --- | --- |

(40)

Glede na vrsto projekta, uporabljeno živalsko vrsto in verjetnost za dosego željenih ciljev projekta bi bilo morda potrebno izvesti retrospektivno oceno. Glede na to, da se lahko projekti med seboj bistveno razlikujejo po zapletenosti, dolžini in časovnem obdobju za pridobitev rezultatov, bi morala biti odločitev o retrospektivni oceni sprejeta ob upoštevanju navedenih vidikov v celoti.

| (41) | Za zagotavljanje obveščenosti javnosti je pomembno, da so javnosti na voljo objektivni podatki glede projektov, v katerih se uporabljajo žive živali. To ne bi smelo kršiti lastninskih pravic ali razkrivati zaupnih podatkov. Uporabniki bi morali zato pripraviti anonimne netehnične povzetke teh projektov, ki bi jih morale države članice objaviti. Objavljene podrobnosti ne bi smele posegati v anonimnost uporabnikov. |
| --- | --- |

(41)

Za zagotavljanje obveščenosti javnosti je pomembno, da so javnosti na voljo objektivni podatki glede projektov, v katerih se uporabljajo žive živali. To ne bi smelo kršiti lastninskih pravic ali razkrivati zaupnih podatkov. Uporabniki bi morali zato pripraviti anonimne netehnične povzetke teh projektov, ki bi jih morale države članice objaviti. Objavljene podrobnosti ne bi smele posegati v anonimnost uporabnikov.

| (42) | Za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi in živali ter okolje je v zakonodaji Unije določeno, da je mogoče snovi in izdelke dati na trg šele potem, ko so bili predloženi ustrezni podatki o varnosti in učinkovitosti. Nekatere od teh zahtev je mogoče izpolniti samo z uporabo poskusov na živalih (v nadaljnjem besedilu: predpisano preskušanje). Uvesti je treba posebne ukrepe za povečanje uporabe alternativnih pristopov in za odpravo nepotrebnega podvajanja predpisanega preskušanja. Države članice bi zato morale priznati veljavnost preskusnih podatkov pridobljenih z uporabo preskusnih metod predpisanih z zakonodajo Unije. |
| --- | --- |

(42)

Za obvladovanje tveganj za zdravje ljudi in živali ter okolje je v zakonodaji Unije določeno, da je mogoče snovi in izdelke dati na trg šele potem, ko so bili predloženi ustrezni podatki o varnosti in učinkovitosti. Nekatere od teh zahtev je mogoče izpolniti samo z uporabo poskusov na živalih (v nadaljnjem besedilu: predpisano preskušanje). Uvesti je treba posebne ukrepe za povečanje uporabe alternativnih pristopov in za odpravo nepotrebnega podvajanja predpisanega preskušanja. Države članice bi zato morale priznati veljavnost preskusnih podatkov pridobljenih z uporabo preskusnih metod predpisanih z zakonodajo Unije.

| (43) | Za zmanjšanje upravne delovne obremenitve ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Uniji bi morala obstajati možnost odobritve večkratnih generičnih projektov, če uporabljajo uveljavljene metode za testiranje, diagnosticiranje ali proizvodnjo, z eno skupinsko odobritvijo, ne da bi bili ti postopki izvzeti iz ocene projekta. |
| --- | --- |

(43)

Za zmanjšanje upravne delovne obremenitve ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Uniji bi morala obstajati možnost odobritve večkratnih generičnih projektov, če uporabljajo uveljavljene metode za testiranje, diagnosticiranje ali proizvodnjo, z eno skupinsko odobritvijo, ne da bi bili ti postopki izvzeti iz ocene projekta.

| (44) | Za zagotovitev učinkovitega preučevanja vlog za izdajo odobritve ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Uniji bi moral biti za pristojne organe opredeljen rok za oceno predlogov projektov in sprejetje odločitev o odobritvi takih projektov. Da se ne ogrozi kakovosti ocene projekta, je za bolj zahtevne predloge projektov morda potreben daljši rok zaradi velikega števila vključenih disciplin, novih značilnosti in bolj zapletenih tehnik pri predlaganem projektu. Kljub temu bi moralo podaljševanje rokov za oceno projekta ostati izjema. |
| --- | --- |

(44)

Za zagotovitev učinkovitega preučevanja vlog za izdajo odobritve ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Uniji bi moral biti za pristojne organe opredeljen rok za oceno predlogov projektov in sprejetje odločitev o odobritvi takih projektov. Da se ne ogrozi kakovosti ocene projekta, je za bolj zahtevne predloge projektov morda potreben daljši rok zaradi velikega števila vključenih disciplin, novih značilnosti in bolj zapletenih tehnik pri predlaganem projektu. Kljub temu bi moralo podaljševanje rokov za oceno projekta ostati izjema.

| (45) | Glede na rutinsko ali ponavljajočo se naravo določenih postopkov je primerno zagotoviti regulativno možnost, preko katere bi države članice lahko uvedle poenostavljen upravni postopek za oceno projektov, ki zajema takšne postopke, pod pogojem, da so izpolnjene določene zahteve iz te direktive. |
| --- | --- |

(45)

Glede na rutinsko ali ponavljajočo se naravo določenih postopkov je primerno zagotoviti regulativno možnost, preko katere bi države članice lahko uvedle poenostavljen upravni postopek za oceno projektov, ki zajema takšne postopke, pod pogojem, da so izpolnjene določene zahteve iz te direktive.

| (46) | Razpoložljivost alternativnih metod je v veliki meri odvisna od doseženega napredka raziskav za razvoj alternativnih metod. Okvirni programi Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj zagotavljajo povečano financiranje za projekte, katerih cilj je zamenjava, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali v postopkih. Za povečanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Uniji in za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali v postopkih, bi morale Komisija in države članice preko raziskav in drugih sredstev prispevati k razvoju in validaciji alternativnih pristopov. |
| --- | --- |

(46)

Razpoložljivost alternativnih metod je v veliki meri odvisna od doseženega napredka raziskav za razvoj alternativnih metod. Okvirni programi Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj zagotavljajo povečano financiranje za projekte, katerih cilj je zamenjava, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali v postopkih. Za povečanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Uniji in za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali v postopkih, bi morale Komisija in države članice preko raziskav in drugih sredstev prispevati k razvoju in validaciji alternativnih pristopov.

| (47) | Evropski center za validacijo alternativnih metod, oblikovan kot politični ukrep v okviru Skupnega raziskovalnega središča Komisije, od leta 1991 usklajuje validacijo alternativnih pristopov v Uniji. Povečuje se potreba po razvoju novih metod in vedno več je predlogov za njihovo validacijo, zaradi česar je potrebna uradna ustanovitev Referenčnega laboratorija Unije za validacijo alternativnih metod. Pri sklicevanju na ta laboratorij bi bilo treba uporabiti naziv Evropski center za validacijo alternativnih metod (ECVAM). Komisija mora pri določanju prednostnih nalog za študije validacije sodelovati z državami članicami. Države članice bi morale Komisiji pomagati pri določanju in imenovanju ustreznih laboratorijev za opravljanje takšnih študij validacije. Za študije validacije, ki so podobne predhodno potrjenim metodam in z ozirom na katere validacija pomeni precejšnjo konkurenčno prednost, bi ECVAM moral imeti pristojnost zaračunati pristojbino tistim, ki svoje metode predložijo v validacijo. Takšne pristojbine ne bi smele omejevati zdrave konkurence na področju industrije preskušanja. |
| --- | --- |

(47)

Evropski center za validacijo alternativnih metod, oblikovan kot politični ukrep v okviru Skupnega raziskovalnega središča Komisije, od leta 1991 usklajuje validacijo alternativnih pristopov v Uniji. Povečuje se potreba po razvoju novih metod in vedno več je predlogov za njihovo validacijo, zaradi česar je potrebna uradna ustanovitev Referenčnega laboratorija Unije za validacijo alternativnih metod. Pri sklicevanju na ta laboratorij bi bilo treba uporabiti naziv Evropski center za validacijo alternativnih metod (ECVAM). Komisija mora pri določanju prednostnih nalog za študije validacije sodelovati z državami članicami. Države članice bi morale Komisiji pomagati pri določanju in imenovanju ustreznih laboratorijev za opravljanje takšnih študij validacije. Za študije validacije, ki so podobne predhodno potrjenim metodam in z ozirom na katere validacija pomeni precejšnjo konkurenčno prednost, bi ECVAM moral imeti pristojnost zaračunati pristojbino tistim, ki svoje metode predložijo v validacijo. Takšne pristojbine ne bi smele omejevati zdrave konkurence na področju industrije preskušanja.

| (48) | Obstaja potreba za zagotovitev skladnega pristopa glede ocen projektov in strategij pregledov na nacionalni ravni. Države članice bi morale ustanoviti nacionalne odbore za varstvo živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, ki bi pristojnim organom in organom za dobro počutje živali svetovali in tako spodbujali načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Mreža nacionalnih odborov bi morala sodelovati pri izmenjavi najboljših praks na ravni Unije. |
| --- | --- |

(48)

Obstaja potreba za zagotovitev skladnega pristopa glede ocen projektov in strategij pregledov na nacionalni ravni. Države članice bi morale ustanoviti nacionalne odbore za varstvo živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, ki bi pristojnim organom in organom za dobro počutje živali svetovali in tako spodbujali načela zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. Mreža nacionalnih odborov bi morala sodelovati pri izmenjavi najboljših praks na ravni Unije.

| (49) | Tehnični in znanstveni napredek v biomedicinskih raziskavah je lahko hiter in ravno tako hitro se lahko poveča znanje o dejavnikih, ki vplivajo na dobro počutje živali. Zato je treba predvideti pregled te direktive. Tak pregled bi po možnosti moral prednostno preučiti morebitno zamenjavo uporabe živali in zlasti primatov razen človeka, pri tem pa upoštevati napredek znanosti. Komisija bi tudi morala izvajati periodične tematske preglede glede zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja uporabe živali v postopkih. |
| --- | --- |

(49)

Tehnični in znanstveni napredek v biomedicinskih raziskavah je lahko hiter in ravno tako hitro se lahko poveča znanje o dejavnikih, ki vplivajo na dobro počutje živali. Zato je treba predvideti pregled te direktive. Tak pregled bi po možnosti moral prednostno preučiti morebitno zamenjavo uporabe živali in zlasti primatov razen človeka, pri tem pa upoštevati napredek znanosti. Komisija bi tudi morala izvajati periodične tematske preglede glede zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja uporabe živali v postopkih.

| (50) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila, da sprejme smernice na ravni Unije v zvezi z zahtevami glede izobrazbe, usposabljanja in usposobljenosti osebja rejcev, dobaviteljev in uporabnikov, da sprejme podrobna pravila glede Referenčnega laboratorija Unije, njegovih dolžnosti, nalog in pristojbin, ki jih lahko ta laboratorij zaračunava, za uvedbo skupnega obrazca za posredovanje informacij držav članic o izvajanju te direktive, statističnih podatkov in drugih specifičnih informacij, ter za uporabo zaščitnih klavzul.
  V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej, in sicer z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Dokler navedena nova uredba ne bo sprejeta, se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila, da sprejme smernice na ravni Unije v zvezi z zahtevami glede izobrazbe, usposabljanja in usposobljenosti osebja rejcev, dobaviteljev in uporabnikov, da sprejme podrobna pravila glede Referenčnega laboratorija Unije, njegovih dolžnosti, nalog in pristojbin, ki jih lahko ta laboratorij zaračunava, za uvedbo skupnega obrazca za posredovanje informacij držav članic o izvajanju te direktive, statističnih podatkov in drugih specifičnih informacij, ter za uporabo zaščitnih klavzul.

V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije se splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, določijo vnaprej, in sicer z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Dokler navedena nova uredba ne bo sprejeta, se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6), razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja.

| (51) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme delegirane akte glede: sprememb seznama živalskih vrst glede katerih velja obveznost posebne vzreje za uporabo v postopkih; sprememb standardov oskrbe in nastanitve; sprememb metod usmrtitve, vključno z njihovimi specifikacijami; sprememb elementov v zvezi z izobrazbo, usposabljanjem in usposobljenostjo osebja rejcev, dobaviteljev in uporabnikov; sprememb določenih obveznih elementov glede vloge za izdajo odobritve; sprememb glede Referenčnega laboratorija Unije, njegovih dolžnosti in nalog; kot tudi sprememb primerov različnih vrst postopkov, ki se dodelijo vsaki od težavnostnih kategorij postopkov na podlagi dejavnikov povezanih z vrsto postopka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni izvedencev. |
| --- | --- |

(51)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme delegirane akte glede: sprememb seznama živalskih vrst glede katerih velja obveznost posebne vzreje za uporabo v postopkih; sprememb standardov oskrbe in nastanitve; sprememb metod usmrtitve, vključno z njihovimi specifikacijami; sprememb elementov v zvezi z izobrazbo, usposabljanjem in usposobljenostjo osebja rejcev, dobaviteljev in uporabnikov; sprememb določenih obveznih elementov glede vloge za izdajo odobritve; sprememb glede Referenčnega laboratorija Unije, njegovih dolžnosti in nalog; kot tudi sprememb primerov različnih vrst postopkov, ki se dodelijo vsaki od težavnostnih kategorij postopkov na podlagi dejavnikov povezanih z vrsto postopka. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni izvedencev.

| (52) | Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršenje določb te direktive, in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(52)

Države članice bi morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršenje določb te direktive, in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (53) | Direktivo 86/609/EGS bi bilo treba razveljaviti. Določene spremembe, ki jih uvaja ta direktiva, imajo neposreden vpliv na uporabo Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (7). Zato je primerno ustrezno spremeniti določbo navedene uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Direktivo 86/609/EGS bi bilo treba razveljaviti. Določene spremembe, ki jih uvaja ta direktiva, imajo neposreden vpliv na uporabo Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (7). Zato je primerno ustrezno spremeniti določbo navedene uredbe.

| (54) | Koristi za dobro počutje živali zaradi retrospektivne odobritve projekta in povezane upravne stroške je mogoče upravičiti samo za dolgoročne projekte, ki že potekajo. Zato so potrebni tudi prehodni ukrepi za kratkoročne in srednjeročne projekte, ki že potekajo, da se tako izogne potrebi po retrospektivnih odobritvah, ki imajo le omejene koristi. |
| --- | --- |

(54)

Koristi za dobro počutje živali zaradi retrospektivne odobritve projekta in povezane upravne stroške je mogoče upravičiti samo za dolgoročne projekte, ki že potekajo. Zato so potrebni tudi prehodni ukrepi za kratkoročne in srednjeročne projekte, ki že potekajo, da se tako izogne potrebi po retrospektivnih odobritvah, ki imajo le omejene koristi.

| (55) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki bodo kar najbolj nazorno prikazovale korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki bodo kar najbolj nazorno prikazovale korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (56) | Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve zakonodaje glede uporabe živali v znanstvene namene, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja - |
| --- | --- |

(56)

Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve zakonodaje glede uporabe živali v znanstvene namene, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja -

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa ukrepe za zaščito živali, ki se uporabljajo v znanstvene ali izobraževalne namene.

V ta namen so v njej določena pravila o:

| (a) | zamenjavi in zmanjšanju uporabe živali v postopkih ter izboljšanju vzreje, nastanitve, oskrbe in uporabe živali, ki se jih uporablja v postopkih; |
| --- | --- |

(a)

zamenjavi in zmanjšanju uporabe živali v postopkih ter izboljšanju vzreje, nastanitve, oskrbe in uporabe živali, ki se jih uporablja v postopkih;

| (b) | izvoru, vzreji, označevanju, oskrbi, nastanitvi in usmrtitvi živali; |
| --- | --- |

(b)

izvoru, vzreji, označevanju, oskrbi, nastanitvi in usmrtitvi živali;

| (c) | delovanju rejcev, dobaviteljev in uporabnikov; |
| --- | --- |

(c)

delovanju rejcev, dobaviteljev in uporabnikov;

| (d) | vrednotenju in odobritvi projektov, ki zajemajo uporabo živali v postopkih. |
| --- | --- |

(d)

vrednotenju in odobritvi projektov, ki zajemajo uporabo živali v postopkih.

2.   Ta direktiva se uporablja, kadar se živali uporabljajo ali so namenjene uporabi v postopkih, ali kadar se živali vzreja predvsem z namenom, da bodo njihovi organi ali tkiva uporabljeni v znanstvene namene.

Ta direktiva se uporablja dokler živali iz prvega pododstavka niso usmrčene, vrnjene nazaj domov, vrnjene v primerno naravno okolje ali rejo.

Odstranitev bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb z uspešno uporabo anestezije, analgezije ali drugih metod ne izključuje uporabe živali v postopkih iz področja uporabe te direktive.

3.   Ta direktiva se uporablja za naslednje živali:

| (a) | žive vretenčarje razen človeka, vključno z:






  i) | larvalnimi oblikami, ki se hranijo samostojno, in |
| --- | --- | --- |

(a)

žive vretenčarje razen človeka, vključno z:

i)

larvalnimi oblikami, ki se hranijo samostojno, in

| ii) | fetalnimi oblikami sesalcev od zadnje tretjine njihovega običajnega razvoja; |
| --- | --- |

ii)

fetalnimi oblikami sesalcev od zadnje tretjine njihovega običajnega razvoja;

| (b) | žive glavonožce. |
| --- | --- |

(b)

žive glavonožce.

4.   Ta direktiva se uporablja za živali, ki se uporabljajo v postopkih in so na zgodnejši razvojni stopnji od tiste iz točke (a) odstavka 3, če se žival pusti pri življenju po tej razvojni stopnji in bo zaradi izvedenih postopkov verjetno lahko občutila bolečine, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe, potem ko doseže to razvojno stopnjo.

5.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | neeksperimentalne kmetijske prakse; |
| --- | --- |

(a)

neeksperimentalne kmetijske prakse;

| (b) | neeksperimentalne klinične veterinarske prakse; |
| --- | --- |

(b)

neeksperimentalne klinične veterinarske prakse;

| (c) | veterinarska klinična preskušanja, potrebna za izdajo dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini; |
| --- | --- |

(c)

veterinarska klinična preskušanja, potrebna za izdajo dovoljenja za promet z zdravilom za uporabo v veterinarski medicini;

| (d) | prakse, ki se izvajajo za namene priznane reje živali; |
| --- | --- |

(d)

prakse, ki se izvajajo za namene priznane reje živali;

| (e) | prakse, ki se izvajajo predvsem za namene identifikacije živali; |
| --- | --- |

(e)

prakse, ki se izvajajo predvsem za namene identifikacije živali;

| (f) | prakse, ki po vsej verjetnosti ne povzročajo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, enakih ali hujših od vboda igle v skladu z dobro veterinarsko prakso. |
| --- | --- |

(f)

prakse, ki po vsej verjetnosti ne povzročajo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, enakih ali hujših od vboda igle v skladu z dobro veterinarsko prakso.

6.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v Direktivo Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (8).

Člen 2

Strožji nacionalni ukrepi

1.   Države članice lahko ob upoštevanju splošnih pravil iz Pogodbe ohranijo določbe, ki veljajo ... (9), in ki so namenjene zagotavljanju obsežnejše zaščite živali iz področja uporabe te direktive, kot jo vsebujejo določbe iz te direktive.

Države članice pred ... (10) obvestijo Komisijo o takšnih nacionalnih določbah. Komisija o njih obvesti druge države članice.

2.   Kadar država članica ukrepa v skladu z odstavkom 1, ne prepove ali ovira dobave ali uporabe živali, ki so v skladu s to direktivo rejene ali gojene v drugi državi članici, niti ne prepove ali ovira dajanja na trg proizvodov, ki so v skladu s to direktivo proizvedeni s pomočjo uporabe takšnih živali.

Člen 3

Opredelitve

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „postopek“ pomeni kakršno koli invazivno ali neinvazivno uporabo živali v poskusne ali druge znanstvene namene, z znanim ali neznanim izidom, ali v izobraževalne namene, ki lahko živali povzroči določeno stopnjo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, enakovredno ali hujšo od vboda igle, izvedenega v skladu z dobro veterinarsko prakso.
  To vključuje kakršno koli ravnanje, ki namenoma povzroči ali po vsej verjetnosti lahko povzroči rojstvo ali izvalitev živali, ali ustvari in ohranja pri življenju gensko spremenjene linije živali v katerem koli od takšnih stanj, vendar izključuje usmrtitev živali samo zaradi uporabe njihovih organov ali tkiv; |
| --- | --- |

(1)

„postopek“ pomeni kakršno koli invazivno ali neinvazivno uporabo živali v poskusne ali druge znanstvene namene, z znanim ali neznanim izidom, ali v izobraževalne namene, ki lahko živali povzroči določeno stopnjo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, enakovredno ali hujšo od vboda igle, izvedenega v skladu z dobro veterinarsko prakso.

To vključuje kakršno koli ravnanje, ki namenoma povzroči ali po vsej verjetnosti lahko povzroči rojstvo ali izvalitev živali, ali ustvari in ohranja pri življenju gensko spremenjene linije živali v katerem koli od takšnih stanj, vendar izključuje usmrtitev živali samo zaradi uporabe njihovih organov ali tkiv;

| (2) | „projekt“ pomeni program dela, ki ima opredeljen znanstveni cilj in vključuje enega ali več postopkov; |
| --- | --- |

(2)

„projekt“ pomeni program dela, ki ima opredeljen znanstveni cilj in vključuje enega ali več postopkov;

| (3) | „ustanova“ pomeni vsako napravo, zgradbo, skupino zgradb ali druge prostore in lahko vključuje prostor, ki ni popolnoma ograjen ali pokrit, ter premične objekte; |
| --- | --- |

(3)

„ustanova“ pomeni vsako napravo, zgradbo, skupino zgradb ali druge prostore in lahko vključuje prostor, ki ni popolnoma ograjen ali pokrit, ter premične objekte;

| (4) | „rejec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki vzreja živali iz Priloge I z namenom njihove uporabe v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov v znanstvene namene, ali prednostno za te namene vzreja druge živali, bodisi za dobiček ali ne; |
| --- | --- |

(4)

„rejec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki vzreja živali iz Priloge I z namenom njihove uporabe v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov v znanstvene namene, ali prednostno za te namene vzreja druge živali, bodisi za dobiček ali ne;

| (5) | „dobavitelj“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo razen rejca, ki dobavlja živali z namenom njihove uporabe v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov v znanstvene namene, bodisi za dobiček ali ne; |
| --- | --- |

(5)

„dobavitelj“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo razen rejca, ki dobavlja živali z namenom njihove uporabe v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov v znanstvene namene, bodisi za dobiček ali ne;

| (6) | „uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja živali v postopkih, bodisi za dobiček ali ne; |
| --- | --- |

(6)

„uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja živali v postopkih, bodisi za dobiček ali ne;

| (7) | „pristojni organ“ pomeni organ ali organe ali telesa, ki ga država članica določi za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(7)

„pristojni organ“ pomeni organ ali organe ali telesa, ki ga država članica določi za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive.

Člen 4

Načelo zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja

1.   Države članice zagotovijo, da se, kadar je to mogoče, namesto postopka uporablja znanstveno zadovoljiva metoda ali preskusna strategija, ki ne zahteva uporabe živih živali.

2.   Države članice zagotovijo, da se število živali uporabljenih v projektih, zmanjša na minimum, ne da bi pri tem bili ogroženi cilji projekta.

3.   Države članice zagotovijo izboljšanje vzreje, nastanitve in oskrbe ter izboljšanje metod uporabljenih v postopkih, tako da se morebitne bolečine, trpljenje, stiske ali trajne poškodbe, povzročene živalim, odstranijo ali zmanjšajo na minimum.

4.   Pri izbiri metod se ta člen izvaja v skladu s členom 13.

Člen 5

Nameni postopkov

Postopki se lahko izvajajo samo za naslednje namene:

| (a) | temeljne raziskave; |
| --- | --- |

(a)

temeljne raziskave;

| (b) | translacijske ali uporabne raziskave s katerim koli od naslednjih ciljev:






  (i) | odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni, bolehnosti, drugih anormalnosti ali njihovih učinkov pri človeku, živalih ali rastlinah; |
| --- | --- | --- |

(b)

translacijske ali uporabne raziskave s katerim koli od naslednjih ciljev:

(i)

odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni, bolehnosti, drugih anormalnosti ali njihovih učinkov pri človeku, živalih ali rastlinah;

| (ii) | ocena, odkrivanje, uravnavanje ali spreminjanje fizioloških stanj pri človeku, živalih ali rastlinah; ali |
| --- | --- |

(ii)

ocena, odkrivanje, uravnavanje ali spreminjanje fizioloških stanj pri človeku, živalih ali rastlinah; ali

| (iii) | dobro počutje živali in izboljšanje proizvodnih pogojev za živali iz vzreje za kmetijske namene; |
| --- | --- |

(iii)

dobro počutje živali in izboljšanje proizvodnih pogojev za živali iz vzreje za kmetijske namene;

| (c) | za katerega koli izmed ciljev iz točke (b) pri razvoju, proizvodnji ali preskušanju kakovosti, učinkovitosti in varnosti zdravil, živil in krme ter drugih snovi ali izdelkov; |
| --- | --- |

(c)

za katerega koli izmed ciljev iz točke (b) pri razvoju, proizvodnji ali preskušanju kakovosti, učinkovitosti in varnosti zdravil, živil in krme ter drugih snovi ali izdelkov;

| (d) | varstvo naravnega okolja za varovanje zdravja ali dobrega počutja ljudi ali živali; |
| --- | --- |

(d)

varstvo naravnega okolja za varovanje zdravja ali dobrega počutja ljudi ali živali;

| (e) | raziskave, usmerjene v ohranjanje živalskih vrst; |
| --- | --- |

(e)

raziskave, usmerjene v ohranjanje živalskih vrst;

| (f) | visokošolsko izobraževanje ali usposabljanje za pridobitev, ohranjanje ali izboljšanje strokovnega poklicnega znanja; |
| --- | --- |

(f)

visokošolsko izobraževanje ali usposabljanje za pridobitev, ohranjanje ali izboljšanje strokovnega poklicnega znanja;

| (g) | sodnomedicinske preiskave. |
| --- | --- |

(g)

sodnomedicinske preiskave.

Člen 6

Metode usmrtitve

1.   Države članice zagotovijo, da usmrtitev živalim povzroči čim manj bolečin, trpljenja in stiske.

2.   Države članice zagotovijo, da usmrtitev živali poteka v ustanovi rejca, dobavitelja ali uporabnika, in da jo izvaja kompetentna oseba.

V primeru terenske študije pa kompetentna oseba žival lahko izvede usmrtitev živali tudi zunaj ustanove.

3.   Za živali iz Priloge IV se uporabi ustrezna metoda usmrtitve iz navedene priloge.

4.   Pristojni organi lahko odobrijo odstopanja od zahteve iz odstavka 3:

| (a) | da dovolijo uporabo druge metode, če se na podlagi znanstvenih dokazov ta metoda šteje vsaj za humano; ali |
| --- | --- |

(a)

da dovolijo uporabo druge metode, če se na podlagi znanstvenih dokazov ta metoda šteje vsaj za humano; ali

| (b) | kadar na podlagi znanstvene utemeljitve namena postopka ni mogoče doseči z uporabo metode usmrtitve iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(b)

kadar na podlagi znanstvene utemeljitve namena postopka ni mogoče doseči z uporabo metode usmrtitve iz Priloge IV.

5.   Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata v primerih, kadar je žival treba usmrtiti v izrednih razmerah zaradi dobrega počutja živali, javnega zdravja, javne varnosti, zdravja živali ali okoljskih razlogov.

POGLAVJE II

Določbe o uporabi nekaterih živali v postopkih

Člen 7

Ogrožene vrste

1.   Primerki ogroženih vrst, ki so naštete v Prilogi A k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (11), ki ne spadajo v področje uporabe člena 7(1) navedene uredbe, se v postopkih ne uporabljajo, razen v tistih postopkih, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | postopek ima enega od namenov, ki so navedeni v točkah (b)(i), (c) ali (e) člena 5 te direktive; in |
| --- | --- |

(a)

postopek ima enega od namenov, ki so navedeni v točkah (b)(i), (c) ali (e) člena 5 te direktive; in

| (b) | obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živalskih vrst, razen tistih iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(b)

obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živalskih vrst, razen tistih iz navedene priloge.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za nobeno živalsko vrsto primatov razen človeka.

Člen 8

Primati razen človeka

1.   S pridržkom odstavka 2 se primerki primatov razen človeka v postopkih ne uporabljajo, z izjemo tistih postopkov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | postopek ima enega od namenov iz






  (i) | točke (b)(i) ali (c) člena 5 te direktive in se izvaja za odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje splošne oslabelosti ali potencialno življenje ogrožajočih kliničnih stanj pri človeku; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

postopek ima enega od namenov iz

(i)

točke (b)(i) ali (c) člena 5 te direktive in se izvaja za odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje splošne oslabelosti ali potencialno življenje ogrožajočih kliničnih stanj pri človeku; ali

| (ii) | točke (a) ali (e) člena 5; |
| --- | --- |

(ii)

točke (a) ali (e) člena 5;

in

| (b) | obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živalske vrste, ki niso primati razen človeka. |
| --- | --- |

(b)

obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živalske vrste, ki niso primati razen človeka.

Klinično stanje splošne oslabelosti za namene te direktive pomeni zmanjšanje človekove normalne fizične ali psihološke opravilne sposobnosti.

2.   Primerki primatov razen človeka iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 338/97, ki ne spadajo v področje uporabe člena 7(1) navedene uredbe, se v postopkih ne uporabljajo, z izjemo tistih postopkov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | postopek ima enega od namenov iz






  (i) | točke (b)(i) ali (c) člena 5 te direktive in se izvaja za odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje stanj splošne oslabelosti ali potencialno življenje ogrožajočih kliničnih stanj pri človeku; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

postopek ima enega od namenov iz

(i)

točke (b)(i) ali (c) člena 5 te direktive in se izvaja za odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje stanj splošne oslabelosti ali potencialno življenje ogrožajočih kliničnih stanj pri človeku; ali

| (ii) | točke (e) člena 5; |
| --- | --- |

(ii)

točke (e) člena 5;

in

| (b) | obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živalske vrste, ki niso primati razen človeka, in z uporabo živalskih vrst, ki niso naštete v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(b)

obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živalske vrste, ki niso primati razen človeka, in z uporabo živalskih vrst, ki niso naštete v navedeni prilogi.

3.   Ne glede na določbe odstavkov 1 in 2 se velike opice ne uporabljajo v postopkih s pridržkom uporabe zaščitne klavzule iz člena 55(2).

Člen 9

Živali, odvzete iz naravnega okolja

1.   Živali, odvzetih iz naravnega okolja se v postopkih ne uporablja.

2.   Pristojni organi lahko odobrijo odstopanja od odstavka 1 na podlagi znanstvene utemeljitve, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živali, ki je bila rejena za uporabo v postopkih.

3.   Ulov živali v naravnem okolju se izvaja le s strani kompetentne osebe z uporabo metod, ki tem živalim ne povzročajo izogibnih bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb.

Ob ali po ulovu mora vsako poškodovano ali obolelo žival pregledati veterinar ali druga kompetentna oseba, ter storiti vse potrebno, da čim bolj zmanjša trpljenje živali. Pristojni organi lahko dovolijo odstopanja od zahteve, da je treba storiti vse potrebno, da se kar najbolj zmanjša trpljenje živali, če za njeno opustitev obstaja znanstvena utemeljitev.

Člen 10

Živali, ki se vzrejajo za uporabo v postopkih

1.   Države članice zagotovijo, da se živali, ki spadajo med živalske vrste navedene v Prilogi I, lahko uporabijo v postopkih samo takrat, kadar so bile vzrejene za uporabo v postopkih.

Vendar pa od datumov, določenih v Prilogi II, države članice zagotovijo, da se primati razen človeka iz te priloge, lahko uporabljajo v postopkih pod pogojem, da so potomci primatov razen človeka, vzrejenih v ujetništvu, ali živali iz zaprtih vzrejnih kolonij.

Za namene tega člena „zaprta vzrejna kolonija“ pomeni kolonijo, v kateri se živali vzrejajo samo znotraj kolonije ali se pridobivajo iz drugih kolonij, vendar ne iz naravnega okolja, in v kateri se živali gojijo na način, ki zagotavlja njihovo privajenost na stik s človekom.

V posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi Komisija izvede študijo izvedljivosti o zahtevi iz drugega pododstavka, ki vključuje oceno zdravja in dobrega počutja živali. Študija se objavi najpozneje ... (12). Kadar je to primerno, zajema tudi predloge sprememb Priloge II.

2.   Komisija spremlja pridobivanje primatov razen človeka iz zaprtih vzrejnih kolonij ter v posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi opravi študijo, v kateri analizira izvedljivost pridobivanja živali le iz zaprtih vzrejnih kolonij.

Študija se objavi najpozneje ... (13).

3.   Pristojni organi lahko odobrijo odstopanja od odstavka 1 na podlagi znanstvene utemeljitve.

Člen 11

Potepuške in divje živali domačih živalskih vrst

1.   Potepuške in divje živali domačih živalskih vrst se v postopkih ne uporabljajo.

2.   Pristojni organi lahko odobrijo le odstopanja od odstavka 1 pod naslednjimi pogoji:

| (a) | obstaja tehtna potreba po izvedbi študij glede zdravja in dobrega počutja teh živali ali glede resnih tveganj za okolje ali za zdravje ljudi ali živali, in |
| --- | --- |

(a)

obstaja tehtna potreba po izvedbi študij glede zdravja in dobrega počutja teh živali ali glede resnih tveganj za okolje ali za zdravje ljudi ali živali, in

| (b) | obstaja znanstvena utemeljitev, da je namen postopka mogoče doseči le z uporabo potepuške ali divje živali. |
| --- | --- |

(b)

obstaja znanstvena utemeljitev, da je namen postopka mogoče doseči le z uporabo potepuške ali divje živali.

POGLAVJE III

Postopki

Člen 12

Postopki

1.   Države članice zagotovijo, da se postopki izvajajo v ustanovi uporabnika.

Pristojni organ lahko odobri odstopanje od prvega pododstavka na podlagi znanstvene utemeljitve.

2.   Postopki se lahko izvajajo samo v okviru projekta.

Člen 13

Izbira metod

1.   Države članice brez poseganja v nacionalno zakonodajo, ki prepoveduje določene vrste metod, zagotovijo, da se postopek ne izvaja, če se v zakonodaji Unije priznava druga metoda ali strategija preskušanja za doseganje željenih rezultatov, ki ne vključuje uporabe žive živali.

2.   Pri izbiri postopkov se izberejo tisti, ki v največji meri izpolnjujejo naslednje zahteve, torej tisti ki:

| a) | uporabljajo najmanjše število živali, |
| --- | --- |

a)

uporabljajo najmanjše število živali,

| b) | vključujejo živali z najmanjšo sposobnostjo občutenja bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, |
| --- | --- |

b)

vključujejo živali z najmanjšo sposobnostjo občutenja bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb,

| c) | povzročajo najmanj bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, |
| --- | --- |

c)

povzročajo najmanj bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb,

in bodo najverjetneje dali zadovoljive rezultate.

3.   Smrt kot končni rezultat postopka je treba preprečiti, kolikor je le mogoče, in jo nadomestiti s predčasnim in humanim pokončanjem. Če smrti kot končnemu rezultatu ni mogoče preprečiti, je treba postopek načrtovati tako, da se:

| (a) | povzroči smrt najmanjšega možnega števila živali; ter |
| --- | --- |

(a)

povzroči smrt najmanjšega možnega števila živali; ter

| (b) | da se trajanje in intenzivnost trpljenja živali čim bolj zmanjša in se, kolikor je to mogoče, zagotovi neboleča smrt. |
| --- | --- |

(b)

da se trajanje in intenzivnost trpljenja živali čim bolj zmanjša in se, kolikor je to mogoče, zagotovi neboleča smrt.

Člen 14

Anestezija

1.   Države članice zagotovijo, da se postopki izvajajo pod splošno ali lokalno anestezijo, razen če je to neprimerno, in da se uporablja analgezija ali druga ustrezna metoda za zagotovitev, da so bolečine, trpljenje in stiska čim manjši.

Postopki, ki obsegajo hude poškodbe, ki lahko povzročijo hude bolečine, se ne izvajajo brez anestezije.

2.   Pri odločanju o primernosti uporabe anestezije se upošteva naslednje:

| (a) | ali se ocenjuje, da je anestezija za žival bolj travmatična od samega postopka; in |
| --- | --- |

(a)

ali se ocenjuje, da je anestezija za žival bolj travmatična od samega postopka; in

| (b) | ali je anestezija nezdružljiva z namenom postopka. |
| --- | --- |

(b)

ali je anestezija nezdružljiva z namenom postopka.

3.   Države članice zagotovijo, da se živalim ne dajejo nobena zdravila, ki bi jim preprečevala ali omejevala prikazovanje bolečine, brez ustrezne stopnje anestezije ali analgezije.

V teh primerih se poda znanstvena utemeljitev, skupaj s podrobnostmi o režimu dajanja anestetika ali analgetika.

4.   Žival, ki lahko občuti bolečine, ko anestezija popusti, se zdravi s preventivno in postoperativno analgezijo ali drugimi primernimi metodami za lajšanje bolečin, če je to združljivo z namenom postopka.

5.   Kakor hitro je dosežen namen postopka, je treba storiti vse potrebno, da se čim bolj zmanjša trpljenje živali.

Člen 15

Razvrstitev postopkov po težavnosti

1.   Države članice zagotovijo, da se vsi postopki razvrstijo kot „nepovratni“, „blag“, „zmeren“ ali „težaven“ za vsak primer posebej na podlagi meril za razvrščanje iz Priloge VIII.

2.   S pridržkom uporabe zaščitne klavzule iz člena 55(3) države članice zagotovijo, da se postopek ne izvede, če bi povzročil hude bolečine, trpljenje ali stisko, ki so po vsej verjetnosti dolgotrajni in jih ni mogoče olajšati.

Člen 16

Ponovna uporaba

1.   Države članice zagotovijo, da se žival, ki je že bila uporabljena v enem ali več postopkih, kadar bi bilo mogoče uporabiti drugo žival, na kateri prej ni bil izveden noben postopek, lahko ponovno uporabi v novem postopku samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | dejanska težavnost prejšnjega postopka je bila „blaga“ ali „zmerna“; |
| --- | --- |

a)

dejanska težavnost prejšnjega postopka je bila „blaga“ ali „zmerna“;

| b) | dokazano je, da sta splošno zdravstveno stanje in optimalno počutje živali v celoti povrnjena; |
| --- | --- |

b)

dokazano je, da sta splošno zdravstveno stanje in optimalno počutje živali v celoti povrnjena;

| c) | nadaljnji postopek je razvrščen kot „blag“, „zmeren“ ali „nepovraten“; in |
| --- | --- |

c)

nadaljnji postopek je razvrščen kot „blag“, „zmeren“ ali „nepovraten“; in

| d) | to je v skladu z veterinarskim mnenjem, ki upošteva življenjske izkušnje živali. |
| --- | --- |

d)

to je v skladu z veterinarskim mnenjem, ki upošteva življenjske izkušnje živali.

2.   V izjemnih okoliščinah in z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 lahko pristojni organ po veterinarskem pregledu živali dovoli ponovno uporabo živali pod pogojem, da žival ni bila uporabljena več kot enkrat v postopku, ki je vključeval hude bolečine, stisko ali podobno trpljenje.

Člen 17

Konec postopka

1.   Šteje, da je postopek končan, kadar ni več nadaljnjih opažanj za navedeni postopek, ali kadar v primeru novih gensko spremenjenih linij živali pri njihovih potomcih ni več zaznati ali se ne pričakuje več, da bodo občutili bolečine, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe, enakovredne ali hujše od vboda igle.

2.   Na koncu postopka odločitev o ohranitvi živali pri življenju odloča veterinar ali druga kompetentna oseba. Žival je treba pokončati, kadar obstaja verjetnost, da bo še naprej čutila zmerne ali hude bolečine, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe.

3.   Kadar se žival ohrani pri življenju, prejme oskrbo in nastanitev, ki sta ustrezni njenemu zdravstvenemu stanju.

Člen 18

Izmenjava organov in tkiv

Države članice po potrebi omogočijo uvedbo programov za izmenjavo organov in tkiv usmrčenih živali.

Člen 19

Spustitev živali na prostost in vrnitev v domače okolje

Države članice lahko dovolijo vrnitev živali uporabljenih v postopkih ali namenjenih uporabi v postopkih v družinsko okolje ali v primerno naravno okolje ali rejo, primerno za zadevno živalsko vrsto, pod pogojem, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zdravstveno stanje živali to omogoča; |
| --- | --- |

(a)

zdravstveno stanje živali to omogoča;

| (b) | žival ne predstavlja nevarnosti za javno zdravje, zdravje živali ali okolje; in |
| --- | --- |

(b)

žival ne predstavlja nevarnosti za javno zdravje, zdravje živali ali okolje; in

| (c) | izvedeni so bili ustrezni ukrepi za zaščito optimalnega počutja te živali. |
| --- | --- |

(c)

izvedeni so bili ustrezni ukrepi za zaščito optimalnega počutja te živali.

POGLAVJE IV

Dovoljenje

Oddelek 1

ZAHTEVE ZA REJCE, DOBAVITELJE IN UPORABNIKE

Člen 20

Dovoljenje rejcev, dobaviteljev in uporabnikov

1.   Države članice zagotovijo, da vsi rejci, dobavitelji in uporabniki pridobijo dovoljenje in registracijo pri pristojnem organu. Takšno dovoljenje se lahko izda za omejeno obdobje.

Dovoljenje se izda le, če rejec, dobavitelj ali uporabnik in njegova ustanova izpolnjujejo zahteve te direktive.

2.   Dovoljenje mora opredeljevati osebo, odgovorno za zagotavljanje skladnosti z določbami te direktive, in osebo ali osebe iz člena 24(1) in člena 25.

3.   Obnovo dovoljenja je potrebno pridobiti za vsako večjo spremembo zgradbe ali delovanja ustanove rejca, dobavitelja ali uporabnika, ki bi lahko negativno vplivala na dobro počutje živali.

4.   Države članice zagotavljajo, da je pristojni organ uradno obveščen o vseh spremembah v zvezi z osebo ali osebami iz odstavka 2.

Člen 21

Začasni umik in preklic dovoljenja

1.   Kadar rejec, dobavitelj ali uporabnik ne izpolnjuje več zahtev iz te direktive, pristojni organ sprejme ustrezne sanacijske ukrepe ali zahteva, da se takšni ukrepi izvedejo, ali začasno umakne ali prekliče njegovo dovoljenje.

2.   Države članice zagotovijo, da začasni umik ali preklic dovoljenja nima negativnih vplivov na dobro počutje živali nastanjenih v ustanovi.

Člen 22

Zahteve za naprave in opremo

1.   Države članice zagotovijo, da imajo vse ustanove rejca, dobavitelja ali uporabnika naprave in opremo, ki so primerni za nastanjene živalske vrste, ter v ustanovah, v katerih se izvajajo postopki, ustrezne tudi za izvajanje postopkov.

2.   Oblika, zgradba in metode delovanja naprav in opreme iz odstavka 1 morajo zagotavljati čim učinkovitejše izvajanje postopkov s ciljem pridobiti zanesljive rezultate ob uporabi najmanjšega števila živali in povzročanjem najnižje stopnje bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb.

3.   Države članice za namene izvajanja odstavkov 1 in 2 zagotovijo, da so izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge III.

Člen 23

Usposobljenost osebja

1.   Države članice zagotovijo, da ima vsak rejec, dobavitelj in uporabnik na voljo zadosti osebja na kraju samem.

2.   Osebje mora imeti ustrezno izobrazbo in biti ustrezno usposobljeno pred opravljanjem katere koli izmed naslednjih funkcij:

| (a) | izvajanje postopkov na živalih; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje postopkov na živalih;

| (b) | zasnova postopkov in projektov; |
| --- | --- |

(b)

zasnova postopkov in projektov;

| (c) | oskrba živali; ali |
| --- | --- |

(c)

oskrba živali; ali

| (d) | usmrtitev živali. |
| --- | --- |

(d)

usmrtitev živali.

Osebe, ki izvajajo funkcije iz točke (b), morajo imeti ustrezno izobrazbo iz znanstvenega področja, povezanega z delom, ki ga izvajajo, in morajo imeti specifično znanje na področju zadevne živalske vrste.

Osebje, ki izvaja funkcije iz točk (a), (c) ali (d), svoje naloge opravlja pod nadzorom, dokler ne izkaže zahtevane strokovne usposobljenosti.

Države članice z izdajo dovoljenj ali drugih sredstev zagotovijo, da so zahteve iz tega odstavka izpolnjene.

3.   Države članice na podlagi elementov iz Priloge V objavijo najmanjše zahteve v zvezi z izobrazbo, usposobljenostjo in zahtevami za pridobitev, ohranjanje in dokazovanje potrebne strokovne usposobljenosti za funkcije iz odstavka 2.

4.   Nezavezujoče smernice na ravni Unije o zahtevah določenih v odstavku 2, se lahko sprejme v skladu s posvetovalnim postopkom iz člena 56(2).

Člen 24

Posebne zahteve za osebje

1.   Države članice zagotovijo, da ima vsak rejec, dobavitelj in uporabnik eno ali več oseb na kraju samem, ki:

| (a) | so odgovorne za spremljanje dobrega počutja in oskrbe živali v ustanovi; |
| --- | --- |

(a)

so odgovorne za spremljanje dobrega počutja in oskrbe živali v ustanovi;

| (b) | zagotavljajo, da ima osebje, ki ravna z živalmi, dostop do informacij, ki so značilni za vrsto, nastanjeno v ustanovi; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo, da ima osebje, ki ravna z živalmi, dostop do informacij, ki so značilni za vrsto, nastanjeno v ustanovi;

| (c) | so odgovorne, da je osebje ustrezno izobraženo, strokovno usposobljeno in deležno stalnega usposabljanja, ter da je osebje pod nadzorom dokler ne izkaže potrebne strokovne usposobljenosti. |
| --- | --- |

(c)

so odgovorne, da je osebje ustrezno izobraženo, strokovno usposobljeno in deležno stalnega usposabljanja, ter da je osebje pod nadzorom dokler ne izkaže potrebne strokovne usposobljenosti.

2.   Države članice zagotovijo, da osebe iz člena 40(2)(b):

| (a) | zagotovijo prekinitev kakršnih koli nepotrebnih bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, ki so živalim povzročene med postopkom; in |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo prekinitev kakršnih koli nepotrebnih bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, ki so živalim povzročene med postopkom; in

| (b) | zagotavljajo, da se projekti izvajajo v skladu z odobritvijo projekta ali v primerih iz člena 42 v skladu z vlogo, poslano pristojnemu organu ali kakršno koli odločitvijo pristojnega organa in zagotavljajo, da se v primeru neskladja sprejmejo in evidentirajo ustrezni korektivni ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo, da se projekti izvajajo v skladu z odobritvijo projekta ali v primerih iz člena 42 v skladu z vlogo, poslano pristojnemu organu ali kakršno koli odločitvijo pristojnega organa in zagotavljajo, da se v primeru neskladja sprejmejo in evidentirajo ustrezni korektivni ukrepi.

Člen 25

Imenovani veterinar

Države članice zagotovijo, da vsak rejec, dobavitelj in uporabnik imenuje veterinarja s strokovnim znanjem na področju laboratorijske medicine živali, ali če je primerneje, ustrezno usposobljenega strokovnjaka, ki je odgovoren za svetovanje v zvezi z dobrim počutjem in zdravljenjem živali.

Člen 26

Organ za dobro počutje živali

1.   Države članice zagotovijo, da vsak rejec, dobavitelj in uporabnik določi organ za dobro počutje živali.

2.   Organ za dobro počutje živali vključuje vsaj osebo ali osebe, odgovorne za dobro počutje in oskrbo živali, ter pri uporabniku tudi znanstvenega člana. Organ za dobro počutje živali prejema prispevke tudi od imenovanega veterinarja ali izvedenca iz člena 25.

3.   Države članice lahko dovolijo, da mali rejci, dobavitelji in uporabniki izpolnijo naloge iz člena 27(1) z drugimi sredstvi.

Člen 27

Naloge organa za dobro počutje živali

1.   Organ za dobro počutje živali izvaja vsaj naslednje naloge:

| (a) | osebju, ki ravna z živalmi, svetuje o zadevah povezanih z dobrim počutjem živali, v zvezi z njihovim pridobivanjem, nastanitvijo, oskrbo in uporabo; |
| --- | --- |

(a)

osebju, ki ravna z živalmi, svetuje o zadevah povezanih z dobrim počutjem živali, v zvezi z njihovim pridobivanjem, nastanitvijo, oskrbo in uporabo;

| (b) | osebju svetuje o izvajanju zahteve za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje ter ga obvešča o tehničnih in znanstvenih spoznanjih v zvezi z uporabo navedene zahteve; |
| --- | --- |

(b)

osebju svetuje o izvajanju zahteve za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje ter ga obvešča o tehničnih in znanstvenih spoznanjih v zvezi z uporabo navedene zahteve;

| (c) | uvaja in pregleduje notranje delovne postopke za spremljanje, poročanje in nadaljnje ukrepanje v zvezi z dobrim počutjem živali, ki so nastanjene ali se uporabljajo v ustanovi; |
| --- | --- |

(c)

uvaja in pregleduje notranje delovne postopke za spremljanje, poročanje in nadaljnje ukrepanje v zvezi z dobrim počutjem živali, ki so nastanjene ali se uporabljajo v ustanovi;

| (d) | spremlja razvoj in rezultate projektov ob upoštevanju učinka na uporabljenih živalih, in opredeli vidike, ki nadalje prispevajo k zamenjavi, zmanjšanju in izboljšanju, ter o njih svetuje; in |
| --- | --- |

(d)

spremlja razvoj in rezultate projektov ob upoštevanju učinka na uporabljenih živalih, in opredeli vidike, ki nadalje prispevajo k zamenjavi, zmanjšanju in izboljšanju, ter o njih svetuje; in

| (e) | svetuje v zvezi z načrti za vrnitev v domače okolje, vključno s primerno socializacijo živali pred vrnitvijo. |
| --- | --- |

(e)

svetuje v zvezi z načrti za vrnitev v domače okolje, vključno s primerno socializacijo živali pred vrnitvijo.

2.   Države članice zagotovijo, da se evidence o vseh nasvetih, ki jih je podal organ za dobro počutje živali, in odločitvah sprejetih v zvezi s temi nasveti, hranijo vsaj tri leta.

Evidence se na dajo na voljo pristojnemu organu na njegovo zahtevo.

Člen 28

Strategija za vzrejo primatov razen človeka

Države članice zagotovijo, da imajo rejci primatov razen človeka vzpostavljeno strategijo za povečevanje deleža živali, ki so potomci primatov razen človeka, vzrejenih v ujetništvu.

Člen 29

Načrt vrnitve živali v domače oziroma vrnitve v naravno okolje

Kadar države članice dovoljujejo vrnitev živali v domače okolje, morajo rejci, dobavitelji in uporabniki, od katerih naj bi se živali ponovno nastanile v domovih, pripraviti načrt za vrnitev v domače okolje, ki zagotavlja socializacijo živali, namenjenih vrnitvi v domače okolje. V primeru divjih živali se pripravi program rehabilitacije, pred vrnitvijo živali v naravno okolje.

Člen 30

Evidence o živalih

1.   Države članice zagotovijo, da vsi rejci, dobavitelji in uporabniki vodijo evidence vsaj o:

| (a) | številu in živalskih vrstah, ki so bile vzrejene, pridobljene, dobavljene, uporabljene v postopkih, izpuščene ali vrnjene v domače okolje; |
| --- | --- |

(a)

številu in živalskih vrstah, ki so bile vzrejene, pridobljene, dobavljene, uporabljene v postopkih, izpuščene ali vrnjene v domače okolje;

| (b) | izvoru živali, vključno s podatkom o tem, ali so vzrejene za uporabo v postopkih; |
| --- | --- |

(b)

izvoru živali, vključno s podatkom o tem, ali so vzrejene za uporabo v postopkih;

| (c) | datumih, na katere so bile živali pridobljene, dobavljene, izpuščene ali vrnjene v domače okolje; |
| --- | --- |

(c)

datumih, na katere so bile živali pridobljene, dobavljene, izpuščene ali vrnjene v domače okolje;

| (d) | od koga so živali pridobljene; |
| --- | --- |

(d)

od koga so živali pridobljene;

| (e) | imenu in naslovu prejemnika živali; |
| --- | --- |

(e)

imenu in naslovu prejemnika živali;

| (f) | številu in živalskih vrstah, ki so poginile ali so bile usmrčene v vsaki ustanovi. Za živali, ki so poginile, se zabeleži vzrok pogina, če je znan; in |
| --- | --- |

(f)

številu in živalskih vrstah, ki so poginile ali so bile usmrčene v vsaki ustanovi. Za živali, ki so poginile, se zabeleži vzrok pogina, če je znan; in

| (g) | projektih, v katerih se uporabljajo živali, če gre za uporabnike. |
| --- | --- |

(g)

projektih, v katerih se uporabljajo živali, če gre za uporabnike.

2.   Evidence iz odstavka 1 se hrani najmanj pet let in se jih na zahtevo da na voljo pristojnemu organu.

Člen 31

Podatki o psih, mačkah in primatih razen človeka

1.   Države članice zagotovijo, da vsi rejci, dobavitelji in uporabniki vodijo naslednje podatke o vsakem psu, mački in primatu razen človeka:

| (a) | identiteta; |
| --- | --- |

(a)

identiteta;

| (b) | kraj in datum rojstva, če je na voljo; |
| --- | --- |

(b)

kraj in datum rojstva, če je na voljo;

| (c) | ali je žival vzrejena za uporabo v postopkih; in |
| --- | --- |

(c)

ali je žival vzrejena za uporabo v postopkih; in

| (d) | v primeru primata razen človeka, ali je potomec primatov razen človeka, vzrejenih v ujetništvu. |
| --- | --- |

(d)

v primeru primata razen človeka, ali je potomec primatov razen človeka, vzrejenih v ujetništvu.

2.   Vsak pes, mačka in primat razen človeka ima osebno kartoteko, ki žival spremlja dokler se uporablja za namene te direktive.

Kartoteka se uvede ob rojstvu ali čim prej po rojstvu, vsebuje pa vse pomembne podatke o reprodukciji, veterinarske in socialne podatke o posamezni živali ter o projektih, v katerih je bila uporabljena.

3.   Podatki iz tega člena se hranijo najmanj tri leta po smrti živali ali vrnitvi v domače okolje in se na zahtevo dajo na voljo pristojnemu organu.

V primeru vrnitve živali v domače okolje žival spremljajo ustrezni podatki o veterinarski oskrbi in socialni podatki iz osebne kartoteke iz odstavka 2.

Člen 32

Označevanje in identifikacija psov, mačk in primatov razen človeka

1.   Vsakega psa, mačko ali primata razen človeka je treba najpozneje ob odstavitvi označiti s posebno trajno identifikacijsko oznako na čim bolj neboleč način.

2.   Kadar se pred odstavitvijo izvede premik psa, mačke ali primata razen človeka od enega rejca, dobavitelja ali uporabnika k drugemu, in predhodno označevanje iz praktičnih razlogov ni izvedljivo, mora prejemnik hraniti evidenco v kateri je opredeljena zlasti mati živali, dokler žival ni označena.

3.   Kadar rejec, dobavitelj ali uporabnik sprejme odstavljenega neoznačenega psa, mačko ali primata razen človeka, ga je treba trajno označiti, kakor hitro je mogoče in na najmanj boleč način.

4.   Rejec, dobavitelj ali uporabnik na zahtevo pristojnega organa poda razloge, zakaj žival ni označena.

Člen 33

Oskrba in nastanitev

1.   Države članice v zvezi z oskrbo in nastanitvijo živali zagotovijo, da:

| (a) | imajo vse živali zagotovljeno nastanitev, okolje, hrano, vodo in oskrbo, ki so primerne njihovemu zdravju in optimalnemu počutju; |
| --- | --- |

(a)

imajo vse živali zagotovljeno nastanitev, okolje, hrano, vodo in oskrbo, ki so primerne njihovemu zdravju in optimalnemu počutju;

| (b) | so vse omejitve obsega, v katerem lahko žival zadovolji svoje fiziološke in etološke potrebe zmanjšane na minimum; |
| --- | --- |

(b)

so vse omejitve obsega, v katerem lahko žival zadovolji svoje fiziološke in etološke potrebe zmanjšane na minimum;

| (c) | se dnevno preverjajo pogoji okolja, v katerih se živali vzrejajo, gojijo ali uporabljajo; |
| --- | --- |

(c)

se dnevno preverjajo pogoji okolja, v katerih se živali vzrejajo, gojijo ali uporabljajo;

| (d) | se zagotovi, da se kakršna koli hiba ali bolečine, ki se jim je mogoče izogniti, trpljenje, stiska ali trajne poškodbe odpravijo kar najhitreje po odkritju; in |
| --- | --- |

(d)

se zagotovi, da se kakršna koli hiba ali bolečine, ki se jim je mogoče izogniti, trpljenje, stiska ali trajne poškodbe odpravijo kar najhitreje po odkritju; in

| (e) | se živali prevažajo v skladu z ustreznimi pogoji. |
| --- | --- |

(e)

se živali prevažajo v skladu z ustreznimi pogoji.

2.   Za namene iz odstavka 1 države članice zagotovijo, da se standardi za oskrbo in nastanitev, ki so določeni v Prilogi III, uporabljajo od datumov, opredeljenih v navedeni prilogi.

3.   Države članice lahko iz znanstvenih razlogov, dobrega počutja ali zdravja živali dovolijo odstopanja od zahtev iz odstavka 1(a) ali odstavka 2.

Oddelek 2

INŠPEKCIJSKI PREGLEDI

Člen 34

Inšpekcijski pregledi držav članic

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi opravijo redne inšpekcijske preglede vseh rejcev, dobaviteljev ali uporabnikov, vključno z njihovimi ustanovami, da preverijo skladnost z zahtevami iz te direktive.

2.   Pristojni organ prilagodi pogostost inšpekcijskih pregledov na podlagi analize tveganja za vsako ustanovo in pri tem upošteva:

| (a) | število in živalske vrste nastanjenih živali; |
| --- | --- |

(a)

število in živalske vrste nastanjenih živali;

| (b) | evidenco, ki jo vodi rejec, dobavitelj ali uporabnik v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami iz te direktive; |
| --- | --- |

(b)

evidenco, ki jo vodi rejec, dobavitelj ali uporabnik v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami iz te direktive;

| (c) | število in vrste projektov, ki se izvajajo pri zadevnem uporabniku; in |
| --- | --- |

(c)

število in vrste projektov, ki se izvajajo pri zadevnem uporabniku; in

| (d) | vsakršne informacije, ki bi lahko kazale na neskladnost. |
| --- | --- |

(d)

vsakršne informacije, ki bi lahko kazale na neskladnost.

3.   Vsako leto se opravijo inšpekcijski pregledi za vsaj tretjino uporabnikov v skladu z analizo tveganja iz odstavka 2. Vendar se inšpekcijski pregledi rejcev, dobaviteljev in uporabnikov primatov razen človeka opravijo vsaj enkrat na leto.

4.   Ustrezni delež inšpekcijskih pregledov se opravi brez predhodnega opozorila.

5.   Dokumentacija o vseh pregledih se hrani najmanj pet let.

Člen 35

Nadzor nad inšpekcijskimi pregledi držav članic

1.   Kadar obstajajo utemeljeni razlogi za zaskrbljenost, Komisija preveri infrastrukturo nacionalnih inšpekcijskih služb v državah članicah in njihovo delovanje ter pri tem med drugim upošteva delež inšpekcijskih pregledov, ki se opravijo brez predhodnega opozorila.

2.   Država članica na območju, na katerem se izvaja nadzor iz odstavka 1, strokovnjakom Komisije pri izvajanju njihovih nalog zagotovi vso potrebno pomoč. Komisija obvesti pristojni organ zadevne države članice o rezultatih nadzora.

3.   Pristojni organ zadevne države članice sprejme ukrepe za upoštevanje rezultatov nadzora iz odstavka 1.

Oddelek 3

ZAHTEVE GLEDE PROJEKTOV

Člen 36

Odobritev projektov

1.   Države članice brez poseganja v člen 42 zagotovijo, da projekti ne potekajo brez predhodne odobritve pristojnega organa, in da projekti potekajo v skladu z odobritvijo, ali v primerih iz člena 42, v skladu z vlogo, poslano pristojnemu organu ali kakršno koli odločitvijo pristojnega organa.

2.   Države članice zagotovijo, da se noben projekt ne začne izvajati brez predhodne ugodne ocene projekta, ki jo prejme pristojni organ v skladu s členom 38.

Člen 37

Vloga za odobritev projekta

1.   Države članice zagotovijo, da vlogo za odobritev projekta vloži uporabnik ali oseba, odgovorna za projekt. Vloga vsebuje vsaj:

| (a) | predlog projekta; |
| --- | --- |

(a)

predlog projekta;

| (b) | netehnični povzetek projekta; in |
| --- | --- |

(b)

netehnični povzetek projekta; in

| (c) | podatke o elementih iz Priloge VI. |
| --- | --- |

(c)

podatke o elementih iz Priloge VI.

2.   Države članice lahko odstopijo od zahteve iz odstavka 1(b) za projekte iz člena 42(1).

Člen 38

Ocena projekta

1.   Ocena projekta se izvaja tako podrobno, kakor je to ustrezno za vrsto projekta, v njej pa se preveri, če projekt izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | projekt je utemeljen z znanstvenega ali izobraževalnega vidika ali pa ga zahteva zakonodaja; |
| --- | --- |

(a)

projekt je utemeljen z znanstvenega ali izobraževalnega vidika ali pa ga zahteva zakonodaja;

| (b) | nameni projekta upravičujejo uporabo živali; in |
| --- | --- |

(b)

nameni projekta upravičujejo uporabo živali; in

| (c) | projekt je zasnovan tako, da omogoča najbolj humano in okolju prizanesljivo izvajanje postopkov. |
| --- | --- |

(c)

projekt je zasnovan tako, da omogoča najbolj humano in okolju prizanesljivo izvajanje postopkov.

2.   Ocena projekta vključuje zlasti:

| (a) | oceno ciljev projekta, predvidenih znanstvenih koristi ali izobraževalne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

oceno ciljev projekta, predvidenih znanstvenih koristi ali izobraževalne vrednosti;

| (b) | oceno skladnosti projekta z zahtevo zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja; |
| --- | --- |

(b)

oceno skladnosti projekta z zahtevo zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja;

| (c) | oceno in dodelitev razvrstitve po težavnosti postopkov; |
| --- | --- |

(c)

oceno in dodelitev razvrstitve po težavnosti postopkov;

| (d) | analizo škode in koristi projekta, da se oceni, ali je škoda, povzročena živalim v smislu trpljenja, bolečin in stiske, utemeljena glede na pričakovani izid ob upoštevanju etičnih načel in lahko v končni fazi koristi ljudem, živalim ali okolju; |
| --- | --- |

(d)

analizo škode in koristi projekta, da se oceni, ali je škoda, povzročena živalim v smislu trpljenja, bolečin in stiske, utemeljena glede na pričakovani izid ob upoštevanju etičnih načel in lahko v končni fazi koristi ljudem, živalim ali okolju;

| (e) | oceno kakršnih koli utemeljitev iz členov 6 do 12, 14, 16 in 33; in |
| --- | --- |

(e)

oceno kakršnih koli utemeljitev iz členov 6 do 12, 14, 16 in 33; in

| (f) | določitev ali in kdaj naj se izvede retrospektivna ocena projekta. |
| --- | --- |

(f)

določitev ali in kdaj naj se izvede retrospektivna ocena projekta.

3.   Pristojni organ, ki izvaja oceno projekta, upošteva strokovno znanje zlasti z naslednjih področij:

| (a) | področja znanstvene uporabe, za katera se bodo živali uporabile, vključno z zamenjavo, zmanjšanjem in izboljšanjem na zadevnih področjih; |
| --- | --- |

(a)

področja znanstvene uporabe, za katera se bodo živali uporabile, vključno z zamenjavo, zmanjšanjem in izboljšanjem na zadevnih področjih;

| (b) | zasnove poskusov, vključno s statistiko, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

zasnove poskusov, vključno s statistiko, kadar je to primerno;

| (c) | veterinarske prakse s področja znanosti o laboratorijskih živalih ali veterinarske prakse glede prostoživečih živali, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(c)

veterinarske prakse s področja znanosti o laboratorijskih živalih ali veterinarske prakse glede prostoživečih živali, kadar je to primerno;

| (d) | reje in oskrbe živali v zvezi z vrstami, ki se jih namerava uporabiti. |
| --- | --- |

(d)

reje in oskrbe živali v zvezi z vrstami, ki se jih namerava uporabiti.

4.   Postopek ocene projekta mora biti pregleden.

Ob upoštevanju varovanja intelektualne lastnine in zaupnih podatkov se ocena projekta izvaja na nepristranski način in lahko vključuje mnenje neodvisnih strani.

Člen 39

Retrospektivna ocena

1.   Države članice zagotovijo, da ob določitvi v skladu s členom 38(2)(f) retrospektivno oceno izvede pristojni organ, ki na podlagi potrebne dokumentacije, ki jo zagotovi uporabnik, oceni naslednje:

| (a) | ali so bili cilji projekta doseženi; |
| --- | --- |

(a)

ali so bili cilji projekta doseženi;

| (b) | škodo, ki je bila povzročena živalim, vključno s številom in živalskimi vrstami uporabljenih živali, ter težavnostjo postopkov; in |
| --- | --- |

(b)

škodo, ki je bila povzročena živalim, vključno s številom in živalskimi vrstami uporabljenih živali, ter težavnostjo postopkov; in

| (c) | kakršne koli elemente, ki lahko prispevajo k nadaljnjemu izvajanju zahteve za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje. |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli elemente, ki lahko prispevajo k nadaljnjemu izvajanju zahteve za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje.

2.   Retrospektivna ocena se izvede za vse projekte, v katerih se uporabljajo primati razen človeka in projekte, ki vključujejo postopke, ki so razvrščeni kot „težavni“, vključno s tistimi iz člena 15(2).

3.   Brez poseganja v odstavek 2 in z odstopanjem od člena 38(2)(f) lahko države članice iz zahteve po retrospektivni oceni izvzamejo projekte, ki vključujejo samo postopke, ki so razvrščeni kot „blagi“ ali „nepovratni“.

Člen 40

Odobritev projekta

1.   Odobritev projekta je omejena na postopke, ki so bili predmet:

| (a) | ocene projekta; in |
| --- | --- |

(a)

ocene projekta; in

| (b) | razvrstitve glede na težavnost teh postopkov. |
| --- | --- |

(b)

razvrstitve glede na težavnost teh postopkov.

2.   V odobritvi projekta se določi:

| (a) | uporabnika, ki izvaja projekt; |
| --- | --- |

(a)

uporabnika, ki izvaja projekt;

| (b) | osebe, ki so odgovorne za celotno izvajanje projekta in njegovo skladnost z odobritvijo projekta; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki so odgovorne za celotno izvajanje projekta in njegovo skladnost z odobritvijo projekta;

| (c) | po potrebi ustanove, v katerih se bo projekt izvajal; in |
| --- | --- |

(c)

po potrebi ustanove, v katerih se bo projekt izvajal; in

| (d) | kakršne koli posebne pogoje, ki izhajajo iz ocene projekta, vključno s tem ali in kdaj se izvede retrospektivna ocena projekta. |
| --- | --- |

(d)

kakršne koli posebne pogoje, ki izhajajo iz ocene projekta, vključno s tem ali in kdaj se izvede retrospektivna ocena projekta.

3.   Odobritve projektov se dodelijo za obdobje, ki ne presega petih let.

4.   Države članice lahko dovolijo odobritev večkratnih generičnih projektov, ki jih izvaja isti uporabnik, če takšni projekti izpolnjujejo regulativne zahteve ali če se v takšnih projektih uporabljajo živali za proizvodnjo ali diagnostične namene po uveljavljenih metodah.

Člen 41

Odločitev o odobritvi

1.   Države članice zagotovijo, da se odločitev o odobritvi sprejme in sporoči vlagatelju najpozneje v 40 delovnih dneh od prejema popolne in pravilne vloge. To obdobje vključuje oceno projekta.

2.   Kadar je to utemeljeno zaradi kompleksnosti in večdisciplinarnosti projekta, lahko pristojni organ enkrat podaljša rok iz odstavka 1 za dodatno obdobje, ki ni daljše od 15 delovnih dni. Podaljšanje in trajanje podaljšanja se ustrezno utemelji ter o njem uradno obvesti vlagatelja pred iztekom roka iz odstavka 1.

3.   Pristojni organ vlagatelju čim prej potrdi prejem vseh vlog za odobritev in določi rok iz odstavka 1, v okviru katerega je treba sprejeti odločitev.

4.   V primeru nepopolne ali nepravilne vloge pristojni organ čim prej obvesti vlagatelja o potrebi po predložitvi morebitne dodatne dokumentacije in o možnih učinkih na nadaljnji potek.

Člen 42

Poenostavljen upravni postopek

1.   Države članice lahko odločijo, da bodo uvedle poenostavljen upravni postopek za projekte, ki vključujejo postopke, razvrščene kot „nepovratne“, „blage“ ali „zmerne“ in v katerih niso uporabljeni primati razen človeka ter so potrebni za izpolnitev regulativnih zahtev, ali v katerih se uporabljajo živali za proizvodnjo ali diagnostične namene z uveljavljenimi metodami.

2.   Pri uvedbi poenostavljenega upravnega postopka države članice zagotovijo, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | v vlogi so opredeljeni elementi iz člena 40(2)(a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(a)

v vlogi so opredeljeni elementi iz člena 40(2)(a), (b) in (c);

| (b) | ocena projekta se izvede v skladu s členom 38; in |
| --- | --- |

(b)

ocena projekta se izvede v skladu s členom 38; in

| (c) | rok iz člena 41(1) ni potekel. |
| --- | --- |

(c)

rok iz člena 41(1) ni potekel.

3.   Če se projekt spremeni na način, ki ima lahko negativne učinke na dobro počutje živali, države članice zahtevajo dodatno oceno projekta z ugodnim izidom.

4.   Člen 40(3) in (4), člen 41(3) in člen 44(3), (4) in (5) se smiselno uporabljajo za projekte, katerih izvajanje je v skladu s tem členom dovoljeno.

Člen 43

Netehnični povzetki projekta

1.   Ob upoštevanju varovanja intelektualne lastnine in zaupnih podatkov netehnični povzetek projekta vsebuje:

| (a) | podatke o ciljih projekta, vključno s predvideno škodo in predvidenimi koristmi, ter številom in vrstami živali, ki bodo uporabljene; |
| --- | --- |

(a)

podatke o ciljih projekta, vključno s predvideno škodo in predvidenimi koristmi, ter številom in vrstami živali, ki bodo uporabljene;

| (b) | dokaz o skladnosti z zahtevo zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja. |
| --- | --- |

(b)

dokaz o skladnosti z zahtevo zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja.

Netehnični povzetek projekta je anonimen ter ne vsebuje imen in naslovov uporabnika ali njegovega osebja.

2.   Države članice lahko zahtevajo, da se v netehničnem povzetku projekta navede, ali naj se projekt naknadno oceni in do katerega roka naj se retrospektivna ocena izvede. V takšnem primeru države članice zagotovijo, da se netehnični povzetek projekta posodobi z rezultati morebitne retrospektivne ocene.

3.   Države članice objavijo netehnične povzetke odobrenih projektov in morebitne posodobitve teh projektov.

Člen 44

Sprememba, podaljšanje in preklic odobritve projekta

1.   Države članice zagotovijo, da je za kakršno koli spremembo projekta, ki lahko negativno vpliva na dobro počutje živali, potrebna sprememba ali podaljšanje odobritve projekta.

2.   Kakršna koli sprememba ali podaljšanje odobritve projekta je odvisno od dodatnega ugodnega rezultata ocene projekta.

3.   Pristojni organ lahko odobritev projekta prekliče, kadar se projekt ne izvaja v skladu z odobritvijo projekta.

4.   Kadar se odobritev projekta prekliče, to ne sme neugodno vplivati na dobro počutje živali, ki se uporabljajo ali so se nameravale uporabiti v projektu.

5.   Države članice opredelijo in objavijo pogoje za spremembo in podaljšanje odobritev projektov.

Člen 45

Dokumentacija

1.   Države članice zagotovijo, da se vsa zadevna dokumentacija, vključno z odobritvami projektov in rezultatom ocene projekta, hrani vsaj tri leta po poteku datuma veljavnosti odobritve projekta ali po poteku roka iz člena 41(1) in je na voljo pristojnemu organu.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 se dokumentacija za projekte, za katere se zahteva retrospektivna ocena, hrani do dokončanja navedene ocene.

POGLAVJE V

Izogibanje podvojevanju in alternativni pristopi

Člen 46

Izogibanje podvajanju postopkov

Vsaka država članica sprejme podatke iz drugih držav članic, ki so pridobljeni s postopki, ki se priznavajo z zakonodajo Unije, razen če je treba za zaščito javnega zdravja, zaradi varnosti ali zaradi okolja izvesti nadaljnje postopke v zvezi s temi podatki.

Člen 47

Alternativni pristopi

1.   Komisija in države članice prispevajo k razvoju in validaciji alternativnih pristopov, ki bi lahko zagotovili enake ali višje ravni podatkov, kot so pridobljeni pri postopkih, v katerih so uporabljene živali, vendar ki ne vključujejo uporabe živali ali uporabljajo manj živali ali ki vključujejo manj boleče postopke, ter sprejmejo druge take ukrepe, za katere menijo, da so primerni za spodbujanje raziskav na tem področju.

2.   Države članice Komisiji pomagajo pri določanju in imenovanju ustreznih specializiranih in kvalificiranih laboratorijev za opravljanje takšnih študij validacije.

3.   Po posvetovanju z državami članicami Komisija določi prednostne naloge za navedene študije validacije in med te laboratorije razdeli naloge za izvajanje teh študij.

4.   Države članice na nacionalni ravni zagotovijo spodbujanje alternativnih pristopov in razširjanje informacij o teh alternativnih pristopih.

5.   Države članice določijo enotno kontaktno točko za svetovanje glede regulativne ustreznosti in primernosti alternativnih pristopov, ki so predlagani v potrjevanje.

6.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe z namenom pridobitve mednarodnega priznanja alternativnih pristopov, validiranih v Uniji.

Člen 48

Referenčni laboratorij Unije

1.   Referenčni laboratorij Unije ter njegove dolžnosti in naloge so navedeni v Prilogi VII.

2.   Referenčni laboratorij Unije lahko zahteva pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja in ki neposredno ne prispevajo k nadaljnjemu razvoju zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja.

3.   Podrobne določbe, potrebne za izvajanje odstavka 2 tega člena in Priloge VII, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 56(3).

Člen 49

Nacionalni odbor za zaščito živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene

1.   Vsaka država članica ustanovi nacionalni odbor za zaščito živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene. Odbor svetuje pristojnim organom in organom za dobro počutje živali pri zadevah povezanih s pridobivanjem, vzrejo, nastanitvijo, oskrbo in uporabo živali v postopkih, ter zagotavljajo izmenjavo najboljših praks.

2.   Nacionalni odbori iz odstavka 1 si izmenjujejo podatke o delovanju organov za dobro počutje živali in oceni projektov ter najboljših praksah znotraj Unije.

POGLAVJE VI

Končne določbe

Člen 50

Prilagoditev prilog tehničnemu napredku

Da bi se zagotovilo, da Priloge I in III do VIII odražajo stanje tehničnega ali znanstvenega napredka, ob upoštevanju izkušenj pridobljenih pri izvajanju te direktive, zlasti preko poročanja iz člena 54(1), lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 51 in ob upoštevanju pogojev iz členov 52 in 53 te priloge spremeni, z izjemo določb Oddelkov I in II Priloge VIII. Datumov iz Oddelka B Priloge III se ne sme premakniti naprej. Komisija pri sprejemanju navedenih delegiranih aktov ravna v skladu z zadevnimi določbami te direktive.

Člen 51

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 50 se prenese na Komisijo za obdobje osem let z začetkom ... (9). Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje 12 mesecev pred koncem osem letnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 52.

2.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v členih 52 in 53.

Člen 52

Preklic pooblastila

1.   Pooblastilo iz člena 50 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastila, ki bi se lahko preklicala, in možne razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 53

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

2.   Če do izteka navedenega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom navedenega roka, če sta Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.   Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 54

Poročanje

1.   Države članice do ... (14) in vsakih pet let po tem Komisiji pošljejo podatke o izvajanju te direktive in zlasti členov 10(1), 26, 28, 34, 38, 39, 43 in 46.

2.   Države članice letno zberejo in javno objavijo statistične podatke o uporabi živali v postopkih, vključno s podatki o dejanski težavnosti postopkov ter o izvoru in živalskih vrstah primatov razen človeka, ki se uporabljajo v postopkih.

Države članice Komisiji predložijo navedene statistične podatke do ... (15) in nato vsako leto po tem.

3.   Države članice Komisiji vsako leto predložijo podrobne informacije o izjemah, dodeljenih na podlagi člena 6(4)(a).

4.   Komisija do ... (16) uvede enotni obrazec za predložitev podatkov iz odstavkov 1, 2, in 3 tega člena v skladu z regulativnim postopkom iz člena 56(3).

Člen 55

Zaščitne klavzule

1.   Kadar obstajajo znanstveno utemeljeni razlogi, zaradi katerih država članica meni, da je treba primate razen človeka uporabiti za namene, navedene v členu 8(1)(a)(i) v zvezi z ljudmi, vendar kadar se uporaba ne izvaja za odvračanje, preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje stanj splošne oslabelosti ali potencialno življenje ogrožajočih kliničnih stanj pri človeku, lahko ta država članica sprejme začasni ukrep in z njim dovoli tako uporabo, če namena ni mogoče doseči z uporabo drugih živalskih vrst, ki niso primati razen človeka.

2.   Kadar država članica utemeljeno meni, da je ukrepanje bistveno za ohranitev živalskih vrst ali v zvezi z nepričakovanim nastopom življenje ogrožajočih stanj ali kliničnih stanj splošne oslabelosti pri človeku, lahko sprejme začasni ukrep in z njim dovoli uporabo velikih opic v postopkih, ki imajo enega od namenov iz točk (b)(i), (c) ali (e) člena 5; če namena postopka ni mogoče doseči z uporabo drugih živalskih vrst, ki niso velike opice, ali z uporabo alternativnih metod. Vendar pa sklic na člen 5(b)(i) ne zajema živali in rastline.

3.   Kadar obstajajo izjemni in znanstveno utemeljeni razlogi, zaradi katerih država članica meni, da je treba dovoliti uporabo postopka iz člena 15(2), ki povzroča hude bolečine, trpljenje ali stisko, ki so po vsej verjetnosti dolgotrajni in stanja ni mogoče izboljšati, lahko sprejme začasni ukrep in z njim tak postopek dovoli. Države članice lahko odločijo, da ne dovolijo uporabe primatov razen človeka v takih postopkih.

4.   Država članica, ki je sprejela začasni ukrep v skladu z odstavkom 1, 2 ali 3 o tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice, navede razloge za svojo odločitev in predloži dokaze o stanju, kakor je opisano v odstavkih 1, 2 in 3, na katerih temelji začasni ukrep.

Komisija zadevo predloži Odboru iz člena 56(1) v 30 dneh od prejema informacij od države članice in v skladu z regulativnim postopkom iz člena 56(3) bodisi:

| (a) | dovoli začasni ukrep za obdobje opredeljeno v odločitvi; ali |
| --- | --- |

(a)

dovoli začasni ukrep za obdobje opredeljeno v odločitvi; ali

| (b) | zahteva, da država članica začasni ukrep prekliče. |
| --- | --- |

(b)

zahteva, da država članica začasni ukrep prekliče.

Člen 56

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 57

Poročilo Komisije

1.   Komisija do ... (17) in vsakih pet let po tem na podlagi podatkov, ki jih prejme od držav članic v skladu s členom 54(1), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive.

2.   Komisija do ... (17) in vsaka tri leta po tem na podlagi statističnih podatkov, ki jih prejme od držav članic v skladu s členom 54(2), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo o navedenih podatkih.

Člen 58

Pregled

Komisija pregleda to direktivo v roku do ... (12), pri tem pa upošteva napredek pri razvoju alternativnih metod, ki ne vključujejo uporabe živali, zlasti primatov razen človeka, in predlaga spremembe, kjer je to primerno.

Komisija po potrebi in po posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi opravi periodične tematske preglede o zamenjavi, zmanjšanju in izboljšanju uporabe živali v postopkih, pri čemer posebno pozornost nameni uporabi primatov razen človeka, tehnološkemu napredku, in novim znanstvenim spoznanjem ter spoznanjem o dobrem počutju živali.

Člen 59

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za izvajanje te direktive.

Države članice lahko za izvajanje posebnih nalog iz te direktive imenujejo tudi organe, ki niso javni organi, in sicer le takrat, če so na voljo dokazi, da ta organ:

| (a) | ima strokovno znanje in izkušnje ter infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nalog; in |
| --- | --- |

(a)

ima strokovno znanje in izkušnje ter infrastrukturo, ki so potrebni za opravljanje nalog; in

| (b) | ni v navzkrižju interesov glede izvajanja nalog. |
| --- | --- |

(b)

ni v navzkrižju interesov glede izvajanja nalog.

Tako imenovani organi se za namene te direktive štejejo za pristojne organe.

2.   Vsaka država članica Komisiji sporoči podatke o nacionalnem organu, ki za namene te direktive služi kot kontaktna točka, in sicer do ... (18), kakor tudi kakršne koli posodobitve teh podatkov.

Komisija da javnosti na voljo seznam teh kontaktnih točk.

Člen 60

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih za kršenje nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh določbah do ... (19) in brez odlašanja uradno obvestijo Komisijo o kakršni koli nadaljnji spremembi, ki vpliva na te določbe.

Člen 61

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, pred ... (20). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od ... (10).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji določbe zakonov in drugih predpisov za uporabo te direktive.

Člen 62

Razveljavitev

1.   Direktiva 86/609/EGS se razveljavi z učinkom od ... (10) z izjemo člena 13, ki se razveljavi z učinkom od ... (21).

2.   Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo.

Člen 63

Sprememba Uredbe (ES) št. 1069/2009

Točka (a)(iv) člena 8 Uredbe (ES) št. 1069/2009 se nadomesti z naslednjim:

| „(iv) | živali, ki se uporabljajo v postopku ali v postopkih iz člena 3 Direktive .../.../EU z dne ... o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (22), v primerih, ko pristojni organ sklene, da lahko take živali ali kateri koli deli njihovega telesa zaradi navedenega postopka ali navedenih postopkov predstavljajo resno zdravstveno tveganje za ljudi ali druge živali, brez poseganja v člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003; |
| --- | --- |

„(iv)

živali, ki se uporabljajo v postopku ali v postopkih iz člena 3 Direktive .../.../EU z dne ... o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (22), v primerih, ko pristojni organ sklene, da lahko take živali ali kateri koli deli njihovega telesa zaradi navedenega postopka ali navedenih postopkov predstavljajo resno zdravstveno tveganje za ljudi ali druge živali, brez poseganja v člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003;

Člen 64

Prehodne določbe

1.   Države članice ne uporabljajo zakonov in drugih predpisov, sprejetih v skladu s členi 36 do 45 za projekte, ki so bili odobreni pred ... (10) in ne trajajo dlje kot do ... (23).

10

23

2.   Projekti, ki so bili odobreni pred ... (10) in trajajo dlje kot do ... (10), pridobijo odobritev projekta do ... (23).

10

10

23

Člen 65

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 66

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 277, 17.11.2009, str. 51.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 [še ni objavljeno v Uradnem listu], in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 3. junija 2010. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... [še ni objavljeno v Uradnem listu] [in odločitev Sveta z dne ...]

2

(3)  UL L 358, 18.12.1986, str. 1.

3

(4)  UL L 222, 24.8.1999, str. 29.

4

(5)  UL L 197, 30.7.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 300, 14.11.2009, str. 1.

7

(8)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169. Direktiva prenovljena z Uredbo št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih (UL L 342, 22.12.2009, str. 59), ki se uporablja od 11. julija 2013.

8

(9)  Prosim vnesite datum začetka veljavnosti te direktive.

9

(10)  1. januar tretjega leta po datumu začetka veljavnosti te direktive.

10

(11)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

11

(12)  7 let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

12

(13)  12 let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

13

(14)  8 let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

14

(15)  5 let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

15

(16)  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

16

(17)  9 let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

17

(18)  tri mesece od začetka veljavnosti te direktive.

18

(19)  27 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

19

(20)  24 mesecev od začetka veljavnosti te direktive.

20

(21)  30 mesecev od začetka veljavnosti te direktive.

21

(22)  UL L ...“.

22

(23)  1. januarja osmega leta, ki sledi datumu začetka veljavnosti te direktive.

23

---

PRILOGA I

Seznam živali iz člena 10

1.   miš (Mus musculus);

2.   podgana (Rattus norvegicus);

3.   morski prašiček (Cavia porcellus);

4.   sirski (zlati) hrček (Mesocricetus auratus);

5.   kitajski hrček (Cricetulus griseus);

6.   mongolska puščavska podgana (mongolski skakač) (Meriones unguiculatus);

7.   kunec (Oryctolagus cuniculus);

8.   pes (Canis familiaris);

9.   mačka (Felis catus);

10.   vse vrste primatov razen človeka;

11.   žaba (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

12.   cebrica (Danio rerio).

---

PRILOGA II

Seznam primatov razen človeka in datumov iz drugega pododstavka člena 10(1)

| Živalska vrsta | Datumi |
| --- | --- |
| Navadna čopičarka (Callithrix jacchus) | 1. Januar ...
   (1) |
| Javanski makak (Macaca fascicularis) | 5 let po objavi študije izvedljivosti iz četrtega pododstavka člena 10(1) pod pogojem, da v tej študiji ni priporočeno podaljšano obdobje |
| Rezus (Macace mulatta) | 5 let po objavi študije izvedljivosti iz četrtega pododstavka člena 10(1) pod pogojem, da v tej študiji ni priporočeno podaljšano obdobje |
| Druge vrste primatov razen človeka | 5 let po objavi študije izvedljivosti iz četrtega pododstavka člena 10(1) pod pogojem, da v tej študiji ni priporočeno podaljšano obdobje |

Živalska vrsta

Datumi

Navadna čopičarka (Callithrix jacchus)

1. Januar ...
   (1)

Javanski makak (Macaca fascicularis)

5 let po objavi študije izvedljivosti iz četrtega pododstavka člena 10(1) pod pogojem, da v tej študiji ni priporočeno podaljšano obdobje

Rezus (Macace mulatta)

5 let po objavi študije izvedljivosti iz četrtega pododstavka člena 10(1) pod pogojem, da v tej študiji ni priporočeno podaljšano obdobje

Druge vrste primatov razen človeka

5 let po objavi študije izvedljivosti iz četrtega pododstavka člena 10(1) pod pogojem, da v tej študiji ni priporočeno podaljšano obdobje

---

(1)  1. januar tretjega leta, ki sledi datumu začetka veljavnosti te direktive.

---

PRILOGA III

Zahteve za ustanove ter oskrbo in nastanitev živali

ODDELEK A: SPLOŠNI ODDELEK

| 1. | Fizični objekti |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Funkcije in splošni načrt






  a) | Vsi objekti se zgradijo tako, da zagotavljajo okolje, ki upošteva fiziološke in etološke potrebe nastanjenih živalskih vrst. Objekti morajo biti načrtovani in upravljani tako, da se prepreči dostop nepooblaščenih oseb ter vstop ali uhajanje živali. |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

Vsi objekti se zgradijo tako, da zagotavljajo okolje, ki upošteva fiziološke in etološke potrebe nastanjenih živalskih vrst. Objekti morajo biti načrtovani in upravljani tako, da se prepreči dostop nepooblaščenih oseb ter vstop ali uhajanje živali.

| b) | Ustanove imajo dejaven program vzdrževanja, da se preprečijo ali odpravijo vse okvare v zgradbah ali na opremi. |
| --- | --- |

b)

Ustanove imajo dejaven program vzdrževanja, da se preprečijo ali odpravijo vse okvare v zgradbah ali na opremi.

| 1.2. | Nastanitveni prostori






  a) | Ustanove imajo reden in učinkovit urnik čiščenja prostorov ter vzdržujejo zadostne higienske standarde. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

Ustanove imajo reden in učinkovit urnik čiščenja prostorov ter vzdržujejo zadostne higienske standarde.

| b) | Stene in tla se prekrijejo z materialom, ki je odporen proti hujši obrabi in praskam, ki nastanejo zaradi gibanja živali in čiščenja. Material ne sme biti škodljiv za zdravje živali in mora biti takšen, da se živali ne morejo poškodovati. Zagotovi se dodatna zaščita za kakršno koli opremo ali naprave, da jih živali ne morejo poškodovati ali da se živali same ne poškodujejo. |
| --- | --- |

b)

Stene in tla se prekrijejo z materialom, ki je odporen proti hujši obrabi in praskam, ki nastanejo zaradi gibanja živali in čiščenja. Material ne sme biti škodljiv za zdravje živali in mora biti takšen, da se živali ne morejo poškodovati. Zagotovi se dodatna zaščita za kakršno koli opremo ali naprave, da jih živali ne morejo poškodovati ali da se živali same ne poškodujejo.

| c) | Nezdružljive živalske vrste, na primer živali plenilec in plen, ali živali, ki potrebujejo različne okoljske pogoje, ne smejo biti nastanjene v istem prostoru niti, v primeru plenilca in plena, v prostor, v katerem se lahko vidijo, vohajo ali slišijo. |
| --- | --- |

c)

Nezdružljive živalske vrste, na primer živali plenilec in plen, ali živali, ki potrebujejo različne okoljske pogoje, ne smejo biti nastanjene v istem prostoru niti, v primeru plenilca in plena, v prostor, v katerem se lahko vidijo, vohajo ali slišijo.

| 1.3. | Prostori za splošne in posebne postopke






  a) | Ustanove imajo po potrebi laboratorij za opravljanje preprostih diagnostičnih testov, obdukcij in/ali zbiranja vzorcev, na katerih se drugje opravijo natančnejše laboratorijske preiskave. Prostori za splošne in posebne postopke so na voljo za primere, pri katerih ni zaželjeno izvajati postopkov ali opazovanja v nastanitvenih prostorih. |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

Ustanove imajo po potrebi laboratorij za opravljanje preprostih diagnostičnih testov, obdukcij in/ali zbiranja vzorcev, na katerih se drugje opravijo natančnejše laboratorijske preiskave. Prostori za splošne in posebne postopke so na voljo za primere, pri katerih ni zaželjeno izvajati postopkov ali opazovanja v nastanitvenih prostorih.

| b) | Zagotovijo se pogoji, ki omogočajo osamitev na novo pridobljenih živali, dokler se ne ugotovi njihovo zdravstveno stanje ter oceni in zmanjša možno zdravstveno tveganje za že nastanjene živali. |
| --- | --- |

b)

Zagotovijo se pogoji, ki omogočajo osamitev na novo pridobljenih živali, dokler se ne ugotovi njihovo zdravstveno stanje ter oceni in zmanjša možno zdravstveno tveganje za že nastanjene živali.

| c) | Zagotovi se ločena nastanitev za bolne ali poškodovane živali. |
| --- | --- |

c)

Zagotovi se ločena nastanitev za bolne ali poškodovane živali.

| 1.4. | Pomožni prostori






  a) | Skladišča morajo biti zasnovana, uporabljena in vzdrževana tako, da se zavaruje kakovost hrane in stelje. Te prostore je treba kar najbolje zavarovati pred dostopom škodljivcev in mrčesa. Druge snovi, ki so lahko okužene ali predstavljajo nevarnost za živali ali osebje, je treba shranjevati ločeno. |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

Skladišča morajo biti zasnovana, uporabljena in vzdrževana tako, da se zavaruje kakovost hrane in stelje. Te prostore je treba kar najbolje zavarovati pred dostopom škodljivcev in mrčesa. Druge snovi, ki so lahko okužene ali predstavljajo nevarnost za živali ali osebje, je treba shranjevati ločeno.

| b) | Prostori za čiščenje in pranje morajo biti dovolj veliki, da se vanje namestijo naprave, ki so potrebne za razkuževanje in čiščenje rabljene opreme. Postopek čiščenja mora biti urejen tako, da se loči pretok čiste in umazane opreme, zato da se prepreči okužba na novo očiščene opreme. |
| --- | --- |

b)

Prostori za čiščenje in pranje morajo biti dovolj veliki, da se vanje namestijo naprave, ki so potrebne za razkuževanje in čiščenje rabljene opreme. Postopek čiščenja mora biti urejen tako, da se loči pretok čiste in umazane opreme, zato da se prepreči okužba na novo očiščene opreme.

| c) | Ustanove zagotovijo higiensko shranjevanje in varno odstranjevanje trupel živali in živalskih odpadkov. |
| --- | --- |

c)

Ustanove zagotovijo higiensko shranjevanje in varno odstranjevanje trupel živali in živalskih odpadkov.

| d) | Kadar je potrebno izvajati kirurške posege v aseptičnih pogojih, morajo biti na voljo eden ali več primerno opremljenih prostorov in prostorov za postoperativno okrevanje. |
| --- | --- |

d)

Kadar je potrebno izvajati kirurške posege v aseptičnih pogojih, morajo biti na voljo eden ali več primerno opremljenih prostorov in prostorov za postoperativno okrevanje.

| 2. | Okolje in nadzor nad okoljem |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Prezračevanje in temperatura






  a) | Izolacija, ogrevanje in prezračevanje nastanitvenega prostora zagotavljajo, da se kroženje zraka, raven prahu in koncentracija plinov ohranja v mejah, ki ne škodujejo nastanjenim živalim. |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

Izolacija, ogrevanje in prezračevanje nastanitvenega prostora zagotavljajo, da se kroženje zraka, raven prahu in koncentracija plinov ohranja v mejah, ki ne škodujejo nastanjenim živalim.

| b) | Temperatura in relativna vlažnost v nastanitvenih prostorih morata biti prilagojeni nastanjeni živalski vrsti in starostnim skupinam nastanjenih živali. Temperatura se meri in zapisuje vsak dan. |
| --- | --- |

b)

Temperatura in relativna vlažnost v nastanitvenih prostorih morata biti prilagojeni nastanjeni živalski vrsti in starostnim skupinam nastanjenih živali. Temperatura se meri in zapisuje vsak dan.

| c) | Živali se v klimatskih pogojih, ki jim lahko povzročijo stres, ne omeji na gibanje na prostem. |
| --- | --- |

c)

Živali se v klimatskih pogojih, ki jim lahko povzročijo stres, ne omeji na gibanje na prostem.

| 2.2. | Osvetlitev






  a) | Kadar naravna svetloba ne zagotavlja ustreznega ciklusa osvetlitve/zatemnitve, je treba zagotoviti nadzorovano osvetlitev, da živali lahko izpolnjujejo svoje biološke potrebe in da se zagotovi zadovoljivo delovno okolje. |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

Kadar naravna svetloba ne zagotavlja ustreznega ciklusa osvetlitve/zatemnitve, je treba zagotoviti nadzorovano osvetlitev, da živali lahko izpolnjujejo svoje biološke potrebe in da se zagotovi zadovoljivo delovno okolje.

| b) | Umetna osvetlitev mora ustrezati potrebam pri izvajanju postopkov reje živali in njihovem pregledovanju. |
| --- | --- |

b)

Umetna osvetlitev mora ustrezati potrebam pri izvajanju postopkov reje živali in njihovem pregledovanju.

| c) | Zagotovi se redno menjavanje obdobij osvetlitve in jakosti osvetlitve, ustrezno živalski vrsti. |
| --- | --- |

c)

Zagotovi se redno menjavanje obdobij osvetlitve in jakosti osvetlitve, ustrezno živalski vrsti.

| d) | Pri albino živalih se osvetlitev prilagodi tako, da se upošteva njihova občutljivost na svetlobo. |
| --- | --- |

d)

Pri albino živalih se osvetlitev prilagodi tako, da se upošteva njihova občutljivost na svetlobo.

| 2.3. | Hrup






  a) | Stopnje hrupa, vključno z ultrazvokom, ne smejo negativno vplivati na dobro počutje živali. |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

Stopnje hrupa, vključno z ultrazvokom, ne smejo negativno vplivati na dobro počutje živali.

| b) | Ustanove se opremijo z alarmnimi sistemi, ki se oddajajo zvoke zunaj občutljivosti slišnega obsega živali, če to ni v nasprotju z njihovo slišnostjo za ljudi. |
| --- | --- |

b)

Ustanove se opremijo z alarmnimi sistemi, ki se oddajajo zvoke zunaj občutljivosti slišnega obsega živali, če to ni v nasprotju z njihovo slišnostjo za ljudi.

| c) | Nastanitveni prostori se po potrebi zvočno izolirajo in opremijo z absorpcijskimi materiali. |
| --- | --- |

c)

Nastanitveni prostori se po potrebi zvočno izolirajo in opremijo z absorpcijskimi materiali.

| 2.4. | Alarmni sistemi






  a) | Ustanove, v katerih se nadzor in varstvo okolja izvajata z električno ali mehansko opremo, morajo biti opremljene s podpornim sistemom za ohranjanje osnovnih funkcij in sistema zasilne osvetlitve ter za zagotavljanje neprekinjenega delovanja alarmnih sistemov. |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

Ustanove, v katerih se nadzor in varstvo okolja izvajata z električno ali mehansko opremo, morajo biti opremljene s podpornim sistemom za ohranjanje osnovnih funkcij in sistema zasilne osvetlitve ter za zagotavljanje neprekinjenega delovanja alarmnih sistemov.

| b) | Sistemi za ogrevanje in prezračevanje so opremljeni z napravami za spremljanje delovanja in alarmnimi napravami. |
| --- | --- |

b)

Sistemi za ogrevanje in prezračevanje so opremljeni z napravami za spremljanje delovanja in alarmnimi napravami.

| c) | Jasna navodila za postopke v sili morajo biti vidno nameščena. |
| --- | --- |

c)

Jasna navodila za postopke v sili morajo biti vidno nameščena.

| 3. | Oskrba živali |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Zdravje






  a) | Ustanove imajo vzpostavljeno strategijo, da se zagotovi vzdrževanje takega zdravstvenega statusa živali, ki varujejo dobro počutje živali in izpolnjujejo znanstvene zahteve. Ta strategija vključuje redno spremljanje zdravstvenega stanja, program mikrobiološkega nadzora in načrte za obdelavo analiz zdravstvenih podatkov ter določi zdravstvene parametre in postopke za uvajanje novih živali. |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

Ustanove imajo vzpostavljeno strategijo, da se zagotovi vzdrževanje takega zdravstvenega statusa živali, ki varujejo dobro počutje živali in izpolnjujejo znanstvene zahteve. Ta strategija vključuje redno spremljanje zdravstvenega stanja, program mikrobiološkega nadzora in načrte za obdelavo analiz zdravstvenih podatkov ter določi zdravstvene parametre in postopke za uvajanje novih živali.

| b) | Živali vsaj enkrat na dan pregleda kompetentna oseba. S temi pregledi se zagotovi, da se odkrijejo vse bolne ali poškodovane živali in da se sprejmejo ustrezni ukrepi. |
| --- | --- |

b)

Živali vsaj enkrat na dan pregleda kompetentna oseba. S temi pregledi se zagotovi, da se odkrijejo vse bolne ali poškodovane živali in da se sprejmejo ustrezni ukrepi.

| 3.2. | Živali iz naravnega okolja






  a) | V primeru izvajanja premikov živali za namene pregledov ali zdravljenja, morajo biti na kraju ulova na voljo prevozni kontejnerji in prevozna sredstva, ki so prilagojeni zadevni živalski vrsti. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

V primeru izvajanja premikov živali za namene pregledov ali zdravljenja, morajo biti na kraju ulova na voljo prevozni kontejnerji in prevozna sredstva, ki so prilagojeni zadevni živalski vrsti.

| b) | Posebno pozornost je treba nameniti in izvajati ustrezne ukrepe za prilagoditev novemu okolju, karanteno, nastanitev, rejo in oskrbo živali, ulovljenih v naravnem okolju, in po potrebi pripraviti vse ustrezno za njihovo spustitev na prostost na koncu postopkov. |
| --- | --- |

b)

Posebno pozornost je treba nameniti in izvajati ustrezne ukrepe za prilagoditev novemu okolju, karanteno, nastanitev, rejo in oskrbo živali, ulovljenih v naravnem okolju, in po potrebi pripraviti vse ustrezno za njihovo spustitev na prostost na koncu postopkov.

| 3.3. | Nastanitev in obogatitev okolja






  a) | Nastanitev

  Živali, razen tistih, ki so po naravi samotarske, je treba nastaniti skupaj z drugimi v stabilnih skupinah združljivih živali. V primerih, kadar je v skladu s členom 33(3) dovoljena posamezna nastanitev živali, je treba obdobje posamezne nastanitve kar najbolj omejiti in živalim omogočiti vizualni, slušni, vohalni in/ali taktilni stik z drugimi živalmi. Uvajanje in ponovno nastanitev živali v oblikovane skupine je treba pazljivo spremljati, da ne pride do nezdružljivosti in razdorov v socialnih odnosih živali v skupini. |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

Nastanitev

Živali, razen tistih, ki so po naravi samotarske, je treba nastaniti skupaj z drugimi v stabilnih skupinah združljivih živali. V primerih, kadar je v skladu s členom 33(3) dovoljena posamezna nastanitev živali, je treba obdobje posamezne nastanitve kar najbolj omejiti in živalim omogočiti vizualni, slušni, vohalni in/ali taktilni stik z drugimi živalmi. Uvajanje in ponovno nastanitev živali v oblikovane skupine je treba pazljivo spremljati, da ne pride do nezdružljivosti in razdorov v socialnih odnosih živali v skupini.

| b) | Obogatitev okolja

  Vsem živalim je treba zagotoviti dovolj razgiban prostor, v katerem lahko v širokem obsegu izražajo svoje vedenjske vzorce. Živalim se da možnost obvladovanja in izbire prostora, za omejevanje s stresom pogojenega obnašanja. Ustanove uvedejo ustrezne tehnike obogatitve okolja, da kar najbolj razširijo dejavnosti živalim in jim izboljšajo opravljanje življenjskih funkcij, vključno s fizično aktivnostjo, iskanjem hrane, ter gibalnimi in miselnimi dejavnostmi, ki so primerne za živalsko vrsto. Obogatitev okolja v ogradah mora ustrezati živalski vrsti in potrebam posamezne živali. Strategije obogatitve v ustanovah se redno pregledujejo in posodabljajo. |
| --- | --- |

b)

Obogatitev okolja

Vsem živalim je treba zagotoviti dovolj razgiban prostor, v katerem lahko v širokem obsegu izražajo svoje vedenjske vzorce. Živalim se da možnost obvladovanja in izbire prostora, za omejevanje s stresom pogojenega obnašanja. Ustanove uvedejo ustrezne tehnike obogatitve okolja, da kar najbolj razširijo dejavnosti živalim in jim izboljšajo opravljanje življenjskih funkcij, vključno s fizično aktivnostjo, iskanjem hrane, ter gibalnimi in miselnimi dejavnostmi, ki so primerne za živalsko vrsto. Obogatitev okolja v ogradah mora ustrezati živalski vrsti in potrebam posamezne živali. Strategije obogatitve v ustanovah se redno pregledujejo in posodabljajo.

| c) | Ograde

  Ograde ne smejo biti zgrajene iz materialov, ki škodujejo zdravju živali. Zasnova in konstrukcija prostorov morata biti taki, da se živali ne morejo poškodovati. Če ograde niso namenjene enkratni uporabi, morajo biti narejene iz odpornega materiala, primernega za čiščenje in razkuževanje. Zasnova tal v ogradah ustreza vrsti in starosti živali ter omogočati odstranjevanje izločkov. |
| --- | --- |

c)

Ograde

Ograde ne smejo biti zgrajene iz materialov, ki škodujejo zdravju živali. Zasnova in konstrukcija prostorov morata biti taki, da se živali ne morejo poškodovati. Če ograde niso namenjene enkratni uporabi, morajo biti narejene iz odpornega materiala, primernega za čiščenje in razkuževanje. Zasnova tal v ogradah ustreza vrsti in starosti živali ter omogočati odstranjevanje izločkov.

| 3.4. | Hranjenje






  a) | Oblika, vsebina in način dajanja hrane je takšna, da izpolnjuje prehranske in vedenjske potrebe živali. |
| --- | --- | --- |

3.4.

a)

Oblika, vsebina in način dajanja hrane je takšna, da izpolnjuje prehranske in vedenjske potrebe živali.

| b) | Hrana za živali mora biti okusna in nekontaminirana. Pri izbiri surovin, proizvodnje, priprave in načina dajanja hrane ustanovesprejmejo ukrepe za zmanjšanje kemične, fizikalne in mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

b)

Hrana za živali mora biti okusna in nekontaminirana. Pri izbiri surovin, proizvodnje, priprave in načina dajanja hrane ustanovesprejmejo ukrepe za zmanjšanje kemične, fizikalne in mikrobiološke kontaminacije.

| c) | Pakiranje, prevoz in skladiščenje morajo biti izvedeni tako, da se preprečijo kontaminacija, kvarjenje ali uničenje. Vse priprave za doziranje hrane, krmilniki ali druge pripomočke, ki se uporabljajo za hranjenje, je treba redno čistiti in po potrebi sterilizirati. |
| --- | --- |

c)

Pakiranje, prevoz in skladiščenje morajo biti izvedeni tako, da se preprečijo kontaminacija, kvarjenje ali uničenje. Vse priprave za doziranje hrane, krmilniki ali druge pripomočke, ki se uporabljajo za hranjenje, je treba redno čistiti in po potrebi sterilizirati.

| d) | Vsaka žival ima dostop do hrane, zagotovi pa se tudi dovolj velik prostor za hranjenje, da se omeji tekmovalnost. |
| --- | --- |

d)

Vsaka žival ima dostop do hrane, zagotovi pa se tudi dovolj velik prostor za hranjenje, da se omeji tekmovalnost.

| 3.5. | Napajanje






  a) | Vsem živalim mora biti vedno na voljo nekontaminirana pitna voda. |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

Vsem živalim mora biti vedno na voljo nekontaminirana pitna voda.

| b) | Če se uporabljajo sistemi samodejnega dovajanja vode, jih je treba redno preverjati, servisirati in spirati, da se preprečijo nezgode. Če se uporabljajo kletke s trdnim dnom, je treba poskrbeti za čim manjše tveganje poplav. |
| --- | --- |

b)

Če se uporabljajo sistemi samodejnega dovajanja vode, jih je treba redno preverjati, servisirati in spirati, da se preprečijo nezgode. Če se uporabljajo kletke s trdnim dnom, je treba poskrbeti za čim manjše tveganje poplav.

| c) | Dovod vode se prilagodiakvarijem in terarijem glede na potrebe in tolerančne meje posameznih vrst rib, dvoživk in plazilcev. |
| --- | --- |

c)

Dovod vode se prilagodiakvarijem in terarijem glede na potrebe in tolerančne meje posameznih vrst rib, dvoživk in plazilcev.

| 3.6. | Prostor za spanje in počitek






  a) | Vedno je treba zagotoviti ustrezne materiale za ležišča ali konstrukcije za spanje, ki so prilagojeni živalski vrsti, vključno z materiali za gnezda ali konstrukcijami za gnezdenje vzrejnih živali. |
| --- | --- | --- |

3.6.

a)

Vedno je treba zagotoviti ustrezne materiale za ležišča ali konstrukcije za spanje, ki so prilagojeni živalski vrsti, vključno z materiali za gnezda ali konstrukcijami za gnezdenje vzrejnih živali.

| b) | V ogradah se zagotovi trden, udoben prostor za počitek za živali, kot je ustrezno za živalsko vrsto. Vsi prostori za spanje morajo biti čisti in suhi. |
| --- | --- |

b)

V ogradah se zagotovi trden, udoben prostor za počitek za živali, kot je ustrezno za živalsko vrsto. Vsi prostori za spanje morajo biti čisti in suhi.

| 3.7. | Ravnanje z živalmi
  Ustanove oblikujejo programe privajanja in usposabljanja, ki ustrezajo živalim, postopkom in trajanju projekta. |
| --- | --- |

3.7.

Ustanove oblikujejo programe privajanja in usposabljanja, ki ustrezajo živalim, postopkom in trajanju projekta.

ODDELEK B: ODDELEK O POSAMEZNIH ŽIVALSKIH VRSTAH

1.   Miši, podgane, peščene podgane, hrčki in morski prašički

V tej in naslednjih tabelah za miši, podgane, peščene podgane, hrčke in morske prašičke „višina ograde“ pomeni navpično razdaljo med tlemi in vrhom ograde, ta višina se zagotovi nad več kot 50 % najmanjše talne površine ograde še pred namestitvijo pripomočkov za obogatitev okolja.

Pri načrtovanju postopkov je treba upoštevati predvideno rast živali, da se zagotovi primeren prostor (kot je opisano v tabelah1.1 do 1.5) v obdobju trajanja študije.

Tabela 1.1. Miši

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograde
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V zalogi in med postopki | do 20 | 330 | 60 | 12 | 1. januar 2017 |
| od 20 do 25 | 330 | 70 | 12 |
| od 25 do 30 | 330 | 80 | 12 |
| nad 30 | 330 | 100 | 12 |
| Vzreja | | 330
  Za monogamni par (nesorodstveno parjenje/sorodstveno parjenje) ali trojica (sorodstveno parjenje). Za vsako dodatno samico z zarodom je treba dodati 180 cm2. | | 12 |
| V zalogi pri rejcih (1)

  Velikost ograde
  950 cm2 | do 20 | 950 | 40 | 12 |
| Velikost ograde
  1 500 cm2 | do 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograde

(cm)

Datum iz člena 33(2)

V zalogi in med postopki

do 20

330

60

12

1. januar 2017

od 20 do 25

330

70

12

od 25 do 30

330

80

12

nad 30

330

100

12

Vzreja

330

Za monogamni par (nesorodstveno parjenje/sorodstveno parjenje) ali trojica (sorodstveno parjenje). Za vsako dodatno samico z zarodom je treba dodati 180 cm2.

12

V zalogi pri rejcih (1)

Velikost ograde

950 cm2

do 20

950

40

12

Velikost ograde

1 500 cm2

do 20

1 500

30

12

Tabela 1.2. Podgane

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograde
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V zalogi in med postopki (2) | do 200 | 800 | 200 | 18 | 1. januar 2017 |
| od 200 do 300 | 800 | 250 | 18 |
| od 300 do 400 | 800 | 350 | 18 |
| od 400 do 600 | 800 | 450 | 18 |
| nad 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Vzreja | | 800
  Mati in leglo. Za vsako dodatno odraslo žival stalno nastanjeno v ogradi, je treba dodati 400 cm2. | | 18 |
| V zalogi pri rejcih (3)

  Velikost ograde 1 500 cm2 | do 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| od 50 do 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| od 100 do 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| od 150 do 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Zaloga pri rejcih (3)

  Velikost ograde 2 500 cm2 | do 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| od 100 do 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| od 150 do 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograde

(cm)

Datum iz člena 33(2)

V zalogi in med postopki (2)

do 200

800

200

18

1. januar 2017

od 200 do 300

800

250

18

od 300 do 400

800

350

18

od 400 do 600

800

450

18

nad 600

1 500

600

18

Vzreja

800

Mati in leglo. Za vsako dodatno odraslo žival stalno nastanjeno v ogradi, je treba dodati 400 cm2.

18

V zalogi pri rejcih (3)

Velikost ograde 1 500 cm2

do 50

1 500

100

18

od 50 do 100

1 500

125

18

od 100 do 150

1 500

150

18

od 150 do 200

1 500

175

18

Zaloga pri rejcih (3)

Velikost ograde 2 500 cm2

do 100

2 500

100

18

od 100 do 150

2 500

125

18

od 150 do 200

2 500

150

18

Tabela 1.3. Peščene podgane

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograde
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V zalogi in med postopki | do 40 | 1 200 | 150 | 18 | 1. januar 2017 |
| nad 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Vzreja | | 1 200
  Monogamni par ali trio s potomcem | | 18 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograde

(cm)

Datum iz člena 33(2)

V zalogi in med postopki

do 40

1 200

150

18

1. januar 2017

nad 40

1 200

250

18

Vzreja

1 200

Monogamni par ali trio s potomcem

18

Tabela 1.4. Hrčki

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša
  višina ograde (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V zalogi in med postopki | do 60 | 800 | 150 | 14 | 1. januar 2017 |
| od 60 do 100 | 800 | 200 | 14 |
| nad 100 | 800 | 250 | 14 |
| Vzreja | | 800
  Mati ali monogamni par z leglom | | 14 |
| V zalogi pri rejcih (4) | do 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša

višina ograde (cm)

Datum iz člena 33(2)

V zalogi in med postopki

do 60

800

150

14

1. januar 2017

od 60 do 100

800

200

14

nad 100

800

250

14

Vzreja

800

Mati ali monogamni par z leglom

14

V zalogi pri rejcih (4)

do 60

1 500

100

14

Tabela 1.5. Morski prašički

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša
  višina ograde(cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V zalogi in med postopki | do 200 | 1 800 | 200 | 23 | 1. januar 2017 |
| od 200 do 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| od 300 do 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| od 450 do 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| nad 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Vzreja | | 2 500
  Par z leglom. Za vsako dodatno vzrejno samico je treba dodati 1 000 cm2. | | 23 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša

višina ograde(cm)

Datum iz člena 33(2)

V zalogi in med postopki

do 200

1 800

200

23

1. januar 2017

od 200 do 300

1 800

350

23

od 300 do 450

1 800

500

23

od 450 do 700

2 500

700

23

nad 700

2 500

900

23

Vzreja

2 500

Par z leglom. Za vsako dodatno vzrejno samico je treba dodati 1 000 cm2.

23

2.   Kunci

Kadar je zaradi namena projekta na področju raziskav v kmetijstvu živali treba gojiti v podobnih pogojih, kakor se gojijo komercialne rejne živali, mora reja živali izpolnjevati vsaj standarde iz Direktive 98/58/ES (5).

Znotraj ograde se da na voljo dvignjena podlaga. Ta podlaga mora živali omogočati, da na njej leži in sedi, ter da se brez težav premika tudi pod njo, prekrivati pa ne sme več kot 40 % tal. Če iz znanstvenih ali veterinarskih razlogov dvignjene podlage ni možno uporabiti, mora biti ograda za enega kunca večja za 33 %, za dva kunca pa za 60 %. Kadar je dvignjena podlaga dana na voljo kuncem, ki so mlajši od 10 tednov, mora biti njena velikost vsaj 55 cm krat 25 cm in toliko višine nad tlemi, da jo živali lahko uporabljajo.

Tabela 2.1. Kunci, starejši od 10 tednov

Tabela 2.1 se uporablja za kletke in obore. Za tretjega, četrtega, petega in šestega kunca je dodatna talna površina najmanj 3 000 cm2 na kunca, za vsakega dodatnega kunca pa je treba dodati najmanj 2 500 cm2.

| Končna telesna teža (kg) | Najmanjša talna površina za eno ali dve socialno usklajeni živali
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| do 3 | 3 500 | 45 | 1. januar 2017 |
| od 3 do 5 | 4 200 | 45 |
| nad 5 | 5 400 | 60 |

Končna telesna teža (kg)

Najmanjša talna površina za eno ali dve socialno usklajeni živali

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 3

3 500

45

1. januar 2017

od 3 do 5

4 200

45

nad 5

5 400

60

Tabela 2.2. Kunčja samica z leglom

| Teža samice kunca
  (kg) | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Dodatni prostor za predelke z gnezdišči
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | 1. januar 2017 |
| od 3 do 5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| nad 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Teža samice kunca

(kg)

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Dodatni prostor za predelke z gnezdišči

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 3

3 500

1 000

45

1. januar 2017

od 3 do 5

4 200

1 200

45

nad 5

5 400

1 400

60

Tabela 2.3. Kunci, mlajši od 10 tednov

Tabela 2.3 se uporablja za kletke in obore.

| Starost | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Najmanjša talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| od odstavitve do 7 tednov | 4 000 | 800 | 40 | 1. januar 2017 |
| od 7 do 10 tednov | 4 000 | 1 200 | 40 |

Starost

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Najmanjša talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 33(2)

od odstavitve do 7 tednov

4 000

800

40

1. januar 2017

od 7 do 10 tednov

4 000

1 200

40

Tabela 2.4. Kunci: Optimalne mere za dvignjene podlage za ograde z merami iz tabele 2.1.

| Starost v tednih | Končna telesna teža
  (kg) | Optimalna velikost
  (cm × cm) | Optimalna višina od tal ograde
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nad 10 | do 3 | 55 × 25 | 25 | 1. januar 2017 |
| od 3 do 5 | 55 × 30 | 25 |
| nad 5 | 60 × 35 | 30 |

Starost v tednih

Končna telesna teža

(kg)

Optimalna velikost

(cm × cm)

Optimalna višina od tal ograde

(cm)

Datum iz člena 33(2)

nad 10

do 3

55 × 25

25

1. januar 2017

od 3 do 5

55 × 30

25

nad 5

60 × 35

30

3.   Mačke

Mačke ne smejo biti nastanjene ločeno več kot štiriindvajset ur naenkrat. Mačke s ponavljajočim se napadalnim vedenjem do drugih mačk, se nastani ločeno samo v primeru, da zanje ni mogoče najti primerne družbe. Stres zaradi medsebojnih odnosov pri vseh v parih ali skupinsko nastanjenih primerkih se spremlja vsaj enkrat na teden. Samice z mladiči v starosti do štiri tedne, ali v zadnjih dveh tednih brejosti se lahko nastani ločeno.

Tabela 3. Mačke

Najmanjši prostor, v katerega se lahko nastani mater in mladiče, je prostor za eno mačko, ki ga je treba postopoma povečevati, tako da se leglo do dopolnjenega četrtega meseca starosti nastani v skladu s prostorskimi zahtevami za odrasle živali.

Območja za hranjenje in posode za hranjenje legla ne smejo biti med seboj oddaljeni več kot 0,5 m in se jih ne sme med seboj zamenjevati.

| | Tla (6)

  (m2) | Police
  (m2) | Višina
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanjša mera za eno odraslo žival | 1,5 | 0,5 | 2 | 1. januar 2017 |
| Za vsako dodatno žival je treba dodati | 0,75 | 0,25 | — |

Tla (6)

(m2)

Police

(m2)

Višina

(m)

Datum iz člena 33(2)

Najmanjša mera za eno odraslo žival

1,5

0,5

2

1. januar 2017

Za vsako dodatno žival je treba dodati

0,75

0,25

—

4.   Psi

Za pse se po možnosti uredijo zunanji izpusti. Psi ne smejo biti nastanjeni ločeno več kot štiri ure naenkrat.

Notranje ograde morajo predstavljati najmanj 50 % najmanjšega prostora, ki ga je treba zagotoviti psom, kot je opisano v tabeli 4.1.

Prostorske zahteve, ki so podrobno opisane v nadaljevanju, temeljijo na zahtevah za pasmo angleških brakov, vendar se za večje pasme, kakor so bernardinci ali irski volčji hrti, zagotovi znatno več prostora od tistega, ki je naveden v tabeli 4.1. Za druge pasme razen laboratorijskih angleških brakov se prostorske potrebe določi po posvetovanju z veterinarji.

Tabela 4.1. Psi

Vsakemu psu, ki je nameščen v paru ali skupini, se med izvajanjem postopkov iz te direktive celoten zagotovljen prostor lahko omeji na polovico (2 m2 za psa do 20 kg, 4 m2 za psa nad 20 kg), če je takšna ločitev bistvena za znanstvene namene. Obdobje, ki ga pes preživi v tako omejenem prostoru, ne sme preseči štirih ur naenkrat.

Psica z neodstavljenim leglom mora imeti na voljo enako velik prostor kakor ena psica enakovredne teže. Obor za kotitev mora biti zasnovan tako, da se psica lahko umakne v sosednji prostor ali na dvignjeno podlago.

| Teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša talna površina za eno ali dve živali
  (m2) | Za vsako dodatno žival je treba dodati najmanj
  (m2) | Najmanjša višina
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | 1. januar 2017 |
| nad 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Teža

(kg)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša talna površina za eno ali dve živali

(m2)

Za vsako dodatno žival je treba dodati najmanj

(m2)

Najmanjša višina

(m)

Datum iz člena 33(2)

do 20

4

4

2

2

1. januar 2017

nad 20

8

8

4

2

Tabela 4.2. Psi – zaloga psov po odstavitvi

| Teža psa
  (kg) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša talna površina/žival
  (m2) | Najmanjša višina
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5 | 4 | 0,5 | 2 | 1. januar 2017 |
| od 5 do 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| od 10 do 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| od 15 do 20 | 4 | 2 | 2 |
| nad 20 | 8 | 4 | 2 |

Teža psa

(kg)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša talna površina/žival

(m2)

Najmanjša višina

(m)

Datum iz člena 33(2)

do 5

4

0,5

2

1. januar 2017

od 5 do 10

4

1,0

2

od 10 do 15

4

1,5

2

od 15 do 20

4

2

2

nad 20

8

4

2

5.   Beli dihurji

Tabela 5. Beli dihurji

| | Najmanjša velikost ograde
  (cm2) | Najmanjša talna površina na žival
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Živali do 600 g | 4 500 | 1 500 | 50 | 1. januar 2017 |
| Živali nad 600 g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Odrasli samci | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Samica in leglo | 5 400 | 5 400 | 50 |

Najmanjša velikost ograde

(cm2)

Najmanjša talna površina na žival

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 33(2)

Živali do 600 g

4 500

1 500

50

1. januar 2017

Živali nad 600 g

4 500

3 000

50

Odrasli samci

6 000

6 000

50

Samica in leglo

5 400

5 400

50

6.   Primati razen človeka

Mladih primatov razen človeka se ne sme ločevati od njihovih mater, dokler ne dopolnijo starosti med 6 in 12 mesecev, odvisno od živalske vrste.

Okolje mora primatom razen človeka omogočati izvajanje raznolikega dnevnega programa dejavnosti. Ograda mora primatom razen človeka omogočati izvajanje čim širšega obsega vedenjskih vzorcev, jim dajati občutek varnosti in nuditi ustrezno raznoliko okolje, da lahko tekajo, hodijo, plezajo in skačejo.

Tabela 6.1. Marmozetke in tamarinke

| | Najmanjša talna površina ograd za 1 (7) ali 2 živali in mladiče do 5 mesecev starosti
  (m2) | Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 5 meseci starosti
  (m3) | Najmanjša višina ograd
  (m) (8) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmozetke | 0,5 | 0,2 | 1,5 | 1. januar 2017 |
| Tamarinke | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Najmanjša talna površina ograd za 1 (7) ali 2 živali in mladiče do 5 mesecev starosti

(m2)

Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 5 meseci starosti

(m3)

Najmanjša višina ograd

(m) (8)

Datum iz člena 33(2)

Marmozetke

0,5

0,2

1,5

1. januar 2017

Tamarinke

1,5

0,2

1,5

Mladičev marmozetk in tamarink se ne sme ločiti od matere, dokler niso stari 8 mesecev.

Tabela 6.2. Veveričje opice

| Najmanjša talna površina za 1 (9) ali 2 živali
  (m2) | Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 6 mesecev starosti
  (m3) | Najmanjša višina ograde
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | 1. januar 2017 |

Najmanjša talna površina za 1 (9) ali 2 živali

(m2)

Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 6 mesecev starosti

(m3)

Najmanjša višina ograde

(m)

Datum iz člena 33(2)

2,0

0,5

1,8

1. januar 2017

Mladičev veveričje opice se ne sme ločiti od matere, dokler niso stari 6 mesecev.

Tabela 6.3. Makaki in zamorske mačke (10)

| | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša prostornina ograde
  (m3) | Najmanjša prostornina na žival
  (m3) | Najmanjša višina ograde
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Živali, mlajše od 3 let (11) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | 1. januar 2017 |
| Živali, starejše od 3 let (12) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Živali za vzrejo (13) | | | 3,5 | 2,0 |

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša prostornina ograde

(m3)

Najmanjša prostornina na žival

(m3)

Najmanjša višina ograde

(m)

Datum iz člena 33(2)

Živali, mlajše od 3 let (11)

2,0

3,6

1,0

1,8

1. januar 2017

Živali, starejše od 3 let (12)

2,0

3,6

1,8

1,8

Živali za vzrejo (13)

3,5

2,0

Mladičev makakov in zamorskih mačk se ne sme ločiti od matere, dokler niso stari 8 mesecev.

Tabela 6.4. Pavijani (14)

| | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša prostornina ograde
  (m3) | Najmanjša prostornina na žival
  (m3) | Najmanjša višina ograde
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Živali, mlajše od 4 let (15) | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | 1. januar 2017 |
| Živali, starejše od 4 let (15) | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Živali za vzrejo (16) | | | 12,0 | 2,0 |

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša prostornina ograde

(m3)

Najmanjša prostornina na žival

(m3)

Najmanjša višina ograde

(m)

Datum iz člena 33(2)

Živali, mlajše od 4 let (15)

4,0

7,2

3,0

1,8

1. januar 2017

Živali, starejše od 4 let (15)

7,0

12,6

6,0

1,8

Živali za vzrejo (16)

12,0

2,0

Mladičev pavijanov se ne sme ločiti od matere, dokler niso stari 8 mesecev.

7.   Domače živali

Kadar je zaradi namena projekta na področju raziskav v kmetijstvu živali treba gojiti v podobnih pogojih, kakor se gojijo komercialne rejne živali, mora reja živali izpolnjevati vsaj standarde iz Direktiv 98/58/ES, 91/629/EGS (17) in 91/630/EGS (18).

Tabela 7.1. Govedo

| Telesna teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša talna površina/žival
  (m2/žival) | Velikost krmilnika za
  neomejeno krmljenje brezrogega goveda (m/žival) | Velikost krmilnikov za
  omejeno hranjenje brezrogega goveda (m/žival) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | 1. januar 2017 |
| od 100 do 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| od 200 do 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| od 400 do 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| od 600 do 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| nad 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Telesna teža

(kg)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša talna površina/žival

(m2/žival)

Velikost krmilnika za

neomejeno krmljenje brezrogega goveda (m/žival)

Velikost krmilnikov za

omejeno hranjenje brezrogega goveda (m/žival)

Datum iz člena 33(2)

do 100

2,50

2,30

0,10

0,30

1. januar 2017

od 100 do 200

4,25

3,40

0,15

0,50

od 200 do 400

6,00

4,80

0,18

0,60

od 400 do 600

9,00

7,50

0,21

0,70

od 600 do 800

11,00

8,75

0,24

0,80

nad 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Tabela 7.2. Ovce in koze

| Telesna teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša talna površina/žival
  (m2/žival) | Najmanjša višina pregrade
  (m) | Velikost krmilnikov za neomejeno krmljenje
  (m/žival) | Velikost krmilnika za omejeno krmljenje
  (m/žival) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | 1. januar 2017 |
| od 20 do 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| od 35 do 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| nad 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Telesna teža

(kg)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša talna površina/žival

(m2/žival)

Najmanjša višina pregrade

(m)

Velikost krmilnikov za neomejeno krmljenje

(m/žival)

Velikost krmilnika za omejeno krmljenje

(m/žival)

Datum iz člena 33(2)

do 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

1. januar 2017

od 20 do 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

od 35 do 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

nad 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Tabela 7.3. Prašiči in pritlikavi prašiči

| Živa teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograde (19)

  (m2) | Najmanjša talna površina na žival
  (m2/žival) | Najmanjša površina ležišča na žival (v temperaturno nevtralnih razmerah)
  (m2/žival) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | 1. januar 2017 |
| od 5 do 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| od 10 do 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| od 20 do 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| od 30 do 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| od 50 do 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| od 70 do 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| od 100 do 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| nad 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| odrasli (konvencionalni) merjasci | 7,5 | | 1,30 |

Živa teža

(kg)

Najmanjša velikost ograde (19)

(m2)

Najmanjša talna površina na žival

(m2/žival)

Najmanjša površina ležišča na žival (v temperaturno nevtralnih razmerah)

(m2/žival)

Datum iz člena 33(2)

do 5

2,0

0,20

0,10

1. januar 2017

od 5 do 10

2,0

0,25

0,11

od 10 do 20

2,0

0,35

0,18

od 20 do 30

2,0

0,50

0,24

od 30 do 50

2,0

0,70

0,33

od 50 do 70

3,0

0,80

0,41

od 70 do 100

3,0

1,00

0,53

od 100 do 150

4,0

1,35

0,70

nad 150

5,0

2,50

0,95

odrasli (konvencionalni) merjasci

7,5

1,30

Tabela 7.4. Ekvidi

Najkrajša stranica meri najmanj 1,5 krat višine vihra živali. Višina notranjega ograjenega prostora živalim omogoča, da se popolnoma dvignejo.

| Višina vihra
  (m) | Najmanjša talna površina/žival
  (m2/žival) | Najmanjša višina ograde
  (m) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Za vsako posamezno nastanjeno žival ali skupine do 3 živali | Za vsako žival v skupini 4 ali več živali | Boks za žrebitev/kobila z žrebetom |
| od 1,00 do 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | 1. januar 2017 |
| od 1,40 do 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| nad 1,60 | 16,0 | (2 × VV)2
   (20) | 20 | 3,00 |

Višina vihra

(m)

Najmanjša talna površina/žival

(m2/žival)

Najmanjša višina ograde

(m)

Datum iz člena 33(2)

Za vsako posamezno nastanjeno žival ali skupine do 3 živali

Za vsako žival v skupini 4 ali več živali

Boks za žrebitev/kobila z žrebetom

od 1,00 do 1,40

9,0

6,0

16

3,00

1. januar 2017

od 1,40 do 1,60

12,0

9,0

20

3,00

nad 1,60

16,0

(2 × VV)2
   (20)

20

3,00

8.   Ptice

Kadar je zaradi namena projekta na področju raziskav v kmetijstvu živali treba gojiti v podobnih pogojih, kakor se gojijo komercialne rejne živali, mora reja živali izpolnjevati vsaj standarde iz Direktiv 98/58/ES, 1999/74/ES (21) in 2007/43/ES (22).

Tabela 8.1. Domača kokoš

Kadar iz znanstvenih razlogov ni mogoče zagotoviti najmanjših velikosti ograd, vodja poskusa po posvetovanju z veterinarji določi in utemelji trajanje omejitve. V takih okoliščinah se lahko ptice nastanijo v manjše ograde z ustrezno obogatitvijo in s talno površino najmanj 0,75 m2.

| Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša površina na ptico
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina krmilnika na ptico
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | 1. januar 2017 |
| od 200 do 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| od 300 do 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| od 600 do 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| od 1 200 do 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| od 1 800 do 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| nad 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša površina na ptico

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina krmilnika na ptico

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 200

1,00

0,025

30

3

1. januar 2017

od 200 do 300

1,00

0,03

30

3

od 300 do 600

1,00

0,05

40

7

od 600 do 1 200

2,00

0,09

50

15

od 1 200 do 1 800

2,00

0,11

75

15

od 1 800 do 2 400

2,00

0,13

75

15

nad 2 400

2,00

0,21

75

15

Tabela 8.2. Domači purani

Vse stranice ograde morajo biti dolge vsaj 1,5 m. Kadar iz znanstvenih razlogov ni mogoče zagotoviti teh najmanjših mer ograd, vodja poskusa po posvetovanju z veterinarji določi in utemelji trajanje omejitve. V takih okoliščinah se lahko ptice nastani v manjše ograde z ustrezno obogatitvijo in talno površino najmanj 0,75 m2 ter višino najmanj 50 cm za ptice pod 0,6 kg, 75 cm za ptice pod 4 kg in 100 cm za ptice nad 4 kg. Te ograde se lahko uporabljajo za nastanitev manjših skupin ptic v skladu s prostorskimi zmogljivostmi iz tabele 8.2.

| Telesna teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša površina na ptico
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina krmilnika na ptico
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | 1. januar 2017 |
| od 0,3 do 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| od 0,6 do 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| od 1 do 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| od 4 do 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| od 8 do 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| od 12 do 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| od 16 do 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| nad 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Telesna teža

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša površina na ptico

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina krmilnika na ptico

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 0,3

2,00

0,13

50

3

1. januar 2017

od 0,3 do 0,6

2,00

0,17

50

7

od 0,6 do 1

2,00

0,30

100

15

od 1 do 4

2,00

0,35

100

15

od 4 do 8

2,00

0,40

100

15

od 8 do 12

2,00

0,50

150

20

od 12 do 16

2,00

0,55

150

20

od 16 do 20

2,00

0,60

150

20

nad 20

3,00

1,00

150

20

Tabela 8.3. Prepelice

| Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša površina na ptico pri nastanitvi v paru
  (m2) | Površina za dodatno ptico pri skupinski nastanitvi
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina krmilnika na ptico
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | 1. januar 2017 |
| nad 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša površina na ptico pri nastanitvi v paru

(m2)

Površina za dodatno ptico pri skupinski nastanitvi

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina krmilnika na ptico

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 150

1,00

0,5

0,10

20

4

1. januar 2017

nad 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Tabela 8.4. Race in gosi

Kadar iz znanstvenih razlogov ni mogoče zagotoviti najmanjših mer ograd, vodja poskusa utemelji trajanje omejitve po posvetovanju z veterinarji. V takih okoliščinah se ptice lahko nastani v manjše ograde z ustrezno obogatitvijo in talno površino najmanj 0,75 m2. Te ograde se lahko uporabljajo za nastanitev manjših skupin ptic v skladu s prostorskimi zmogljivostmi iz tabele 8.4.

| Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Površina na ptico
  (m2) (23) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina krmilnika na ptico
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Race | 1. januar 2017 |
| do 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| od 300 do 1 200 (24) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| od 1 200 do 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| nad 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Gosi |
| do 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| od 500 do 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| nad 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Površina na ptico

(m2) (23)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina krmilnika na ptico

(cm)

Datum iz člena 33(2)

Race

1. januar 2017

do 300

2,00

0,10

50

10

od 300 do 1 200 (24)

2,00

0,20

200

10

od 1 200 do 3 500

2,00

0,25

200

15

nad 3 500

2,00

0,50

200

15

Gosi

do 500

2,00

0,20

200

10

od 500 do 2 000

2,00

0,33

200

15

nad 2 000

2,00

0,50

200

15

Tabela 8.5. Race in gosi: Najmanjše velikosti ribnika (25)

| | Površina
  (m2) | Globina
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Race | 0,5 | 30 |
| Gosi | 0,5 | od 10 do 30 |

Površina

(m2)

Globina

(cm)

Race

0,5

30

Gosi

0,5

od 10 do 30

Tabela 8.6. Golobi

Ograda mora biti dolga in ozka (na primer 2 m krat 1 m) in ne kvadratna, da se pticam omogočijo krajši leti.

| Velikost skupine | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina krmilnika na ptico
  (cm) | Najmanjša dolžina gredi na ptico
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | 1. januar 2017 |
| od 7 do 12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| za vsako dodatno ptico nad 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Velikost skupine

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina krmilnika na ptico

(cm)

Najmanjša dolžina gredi na ptico

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 6

2

200

5

30

1. januar 2017

od 7 do 12

3

200

5

30

za vsako dodatno ptico nad 12

0,15

5

30

Tabela 8.7. Avstralske cebrice

Ograda mora biti dolga in ozka (na primer 2 m × 1 m), da se pticam omogočijo krajši leti. Za študije o parjenju se lahko ptice nastani v manjše ograde z ustrezno obogatitvijo in talno površino tal najmanj 0,5 m2 ter višino najmanj 40 cm. Trajanje omejitve vodja poskusa utemelji po posvetovanju z veterinarji.

| Velikost skupine | Najmanjša velikost ograde
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjše število krmilnikov | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 6 | 1,0 | 100 | 2 | 1. januar 2017 |
| od 7 do 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| od 13 do 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| za vsako dodatno ptico nad 20 | 0,05 | | 1 na 6 ptic |

Velikost skupine

Najmanjša velikost ograde

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjše število krmilnikov

Datum iz člena 33(2)

do 6

1,0

100

2

1. januar 2017

od 7 do 12

1,5

200

2

od 13 do 20

2,0

200

3

za vsako dodatno ptico nad 20

0,05

1 na 6 ptic

9.   Dvoživke

Tabela 9.1. Vodne repate dvoživke

| Dolžina telesa (26)

  (cm) | Najmanjša vodna površina
  (cm2) | Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najnižja globina vode
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 10 | 262,5 | 50 | 13 | 1. januar 2017 |
| od 10 do 15 | 525 | 110 | 13 |
| od 15 do 20 | 875 | 200 | 15 |
| od 20 do 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| nad 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Dolžina telesa (26)

(cm)

Najmanjša vodna površina

(cm2)

Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najnižja globina vode

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 10

262,5

50

13

1. januar 2017

od 10 do 15

525

110

13

od 15 do 20

875

200

15

od 20 do 30

1 837,5

440

15

nad 30

3 150

800

20

Tabela 9.2. Vodne brezrepe dvoživke (27)

| Dolžina telesa (28)

  (cm) | Najmanjša vodna površina
  (cm2) | Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najnižja globina vode
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 6 | 160 | 40 | 6 | 1. januar 2017 |
| od 6 do 9 | 300 | 75 | 8 |
| od 9 do 12 | 600 | 150 | 10 |
| nad 12 | 920 | 230 | 12.5 |

Dolžina telesa (28)

(cm)

Najmanjša vodna površina

(cm2)

Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najnižja globina vode

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 6

160

40

6

1. januar 2017

od 6 do 9

300

75

8

od 9 do 12

600

150

10

nad 12

920

230

12.5

Tabela 9.3. Polvodne brezrepe dvoživke

| Dolžina telesa (29)

  (cm) | Najmanjša velikost ograjenega prostora (30)

  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora (31)

  (cm) | Najmanjša globina vode
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 1. januar 2017 |
| od 5,0 do 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| nad 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Dolžina telesa (29)

(cm)

Najmanjša velikost ograjenega prostora (30)

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora (31)

(cm)

Najmanjša globina vode

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 5,0

1 500

200

20

10

1. januar 2017

od 5,0 do 7,5

3 500

500

30

10

nad 7,5

4 000

700

30

15

Tabela 9.4. Polkopenske brezrepe dvoživke

| Dolžina telesa (32)

  (cm) | Najmanjša velikost ograjenega prostora (33)

  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina zaprtega prostora (34)

  (cm) | Najmanjša globina vode
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 1. januar 2017 |
| od 5,0 do 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| nad 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Dolžina telesa (32)

(cm)

Najmanjša velikost ograjenega prostora (33)

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina zaprtega prostora (34)

(cm)

Najmanjša globina vode

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 5,0

1 500

200

20

10

1. januar 2017

od 5,0 do 7,5

3 500

500

30

10

nad 7,5

4 000

700

30

15

Tabela 9.5. Drevesne brezrepe dvoživke

| Dolžina telesa (35)

  (cm) | Najmanjša velikost ograjenega prostora (36)

  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora (37)

  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 3,0 | 900 | 100 | 30 | 1. januar 2017 |
| nad 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Dolžina telesa (35)

(cm)

Najmanjša velikost ograjenega prostora (36)

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora (37)

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 3,0

900

100

30

1. januar 2017

nad 3,0

1 500

200

30

10.   Plazilci

Tabela 10.1. Vodne želve

| Dolžina telesa (38)

  (cm) | Najmanjša vodna površina
  (cm2) | Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša globina vode
  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5 | 600 | 100 | 10 | 1. januar 2017 |
| od 5 do 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| od 10 do 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| od 15 do 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| od 20 do 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| nad 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Dolžina telesa (38)

(cm)

Najmanjša vodna površina

(cm2)

Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša globina vode

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 5

600

100

10

1. januar 2017

od 5 do 10

1 600

300

15

od 10 do 15

3 500

600

20

od 15 do 20

6 000

1 200

30

od 20 do 30

10 000

2 000

35

nad 30

20 000

5 000

40

Tabela 10.2. Kopenske kače

| Dolžina telesa (39)

  (cm) | Najmanjša talna površina
  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora (40)

  (cm) | Datum iz člena 33(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 30 | 300 | 150 | 10 | 1. januar 2017 |
| od 30 do 40 | 400 | 200 | 12 |
| od 40 do 50 | 600 | 300 | 15 |
| od 50 do 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| nad 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Dolžina telesa (39)

(cm)

Najmanjša talna površina

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora (40)

(cm)

Datum iz člena 33(2)

do 30

300

150

10

1. januar 2017

od 30 do 40

400

200

12

od 40 do 50

600

300

15

od 50 do 75

1 200

600

20

nad 75

2 500

1 200

28

11.   Ribe

11.1.   Oskrba z vodo in kakovost vode

Zagotoviti je treba stalno oskrbo z vodo ustrezne kakovosti. Pretok vode v obtočnih sistemih ali filtracija v bazenih morata biti zadostna, tako da se parametri kakovosti vode ohranjajo na sprejemljivi ravni. Po potrebi se voda, ki doteka, filtrira ali čisti, tako da se odstranijo ribam škodljive snovi. Parametri kakovosti vode morajo biti stalno v sprejemljivem razponu, ki omogoča običajno dejavnost in fiziologijo dane živalske vrste na vsakokratni stopnji razvoja. Pretok vode mora biti ustrezen, da ribam omogoča primerno plavanje in normalno vedenje. Ribam se zagotovi primeren čas za prilagoditev in navajanje na spremembe v kakovosti vode.

11.2.   Kisik, dušikove spojine, pH in slanost

Koncentracija kisika mora biti ustrezna za živalsko vrsto in okoliščinam reje rib. Po potrebi se zagotovi dodatno prezračevanje vode v bazenu. Koncentracijo dušikovih spojin se ohranja na nizki ravni.

Raven pH se prilagodi živalski vrsti in mora biti čim bolj stabilna. Slanost se prilagodi potrebam ribje vrste in življenjskemu obdobju, v katerem se ribe nahajajo. Spremembe slanosti se izvaja postopno.

11.3.   Temperatura, osvetlitev, hrup

Temperaturo se vzdržuje v optimalnem razponu za zadevno vrsto rib in v čim večji meri ohranja njeno stabilnost. Spremembe temperature se izvaja postopno. Ribam se zagotavlja ustrezno obdobje osvetlitve. Raven hrupa mora biti čim nižja, in po možnosti se opremo, ki povzroča hrup ali vibracije kot so električni generatorji ali sistemi filtriranja, loči od bazenov z ribami.

11.4.   Gostota naseljenosti in razgibanost okolja

Gostoto naseljenosti pri ribah se določa v zvezi s potrebami rib glede na okoljske pogoje, zdravje in dobro počutje. Ribam se da na voljo zadostna količina vode za normalno plavanje, pri čemer se upošteva njihova velikost, starost in način hranjenja. Ribam se zagotovi primerno obogateno okolje, kakor so skrivališča ali talni substrat, razen če to ni potrebno zaradi njihovih vedenjskih značilnosti.

11.5.   Hranjenje in ravnanje z ribami

Ribe se hrani z njim primerno hrano v ustreznih količinah in ustrezno pogosto. Posebna pozornost se nameni krmi larvalnih rib ob prehodu z žive na umetno hrano. Ravnanje z ribami mora biti omejeno na najmanjši možni obseg.

---

(1)  Odstavljene miši se lahko gojijo pri višji gostoti naseljenosti v kratkem obdobju od odstavitve do izselitve, pod pogojem, da so živali nastanjene v večjih ogradah z ustrezno obogatitvijo okolja in da se zaradi takšnih bivalnih razmer ne povzroči poslabšanja dobrega počutja živali kakor so to večja napadalnost, obolevnost ali umrljivost, stereotipno vedenje in druge vedenjske motnje, izguba telesne teže ali drugačni fiziološki ali vedenjski odzivi na stres.

(2)  Če se proti koncu dolgoročne študije izkaže, da je zgoraj omenjeni prostor postal premajhen, ima pri tem prednost ohranjevanje stabilne socialne strukture v skupini živali.

(3)  Odstavljene podgane se lahko gojijo pri tej višji gostoti naseljenosti v kratkem obdobju od odstavitve do izselitve, če so živali nastanjene v večjih ogradah z ustrezno obogatitvijo okolja in da te bivalne razmere ne povzročijo poslabšanja njihovega dobrega počutja, kakor so to večja napadalnost, obolevnost ali umrljivost, stereotipno vedenje in druge vedenjske motnje, izguba telesne teže ali drugačni fiziološki ali vedenjski odzivi na stres.

(4)  Odstavljeni hrčki se lahko gojijo pri tej višji gostoti naseljenosti v kratkem obdobju od odstavitve do izselitve, če so živali nastanjene v večjih ogradah z ustrezno obogatitvijo okolja in da te bivalne razmere ne povzročijo poslabšanja njihovega dobrega počutja, kakor so to večja napadalnost, obolevnost ali umrljivost, stereotipno vedenje in druge vedenjske motnje, izguba telesne teže ali drugačni fiziološki ali vedenjski odzivi na stres.

(5)  Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23).

(6)  Talna površina, ki ne vključuje polic.

(7)  Živali se posamezno nastanijo samo v izjemnih okoliščinah.

(8)  Streha ograde mora biti vsaj 1,8 m nad tlemi.

(9)  Živali se posamezno nastanijo samo v izjemnih okoliščinah.

(10)  Živali se posamezno nastanijo samo v izjemnih okoliščinah.

(11)  V ogradi najmanjših mer so lahko do tri živali.

(12)  V ogradi najmanjših mer sta lahko do dve živali.

(13)  V kolonijah za vzrejo ni potreben dodatni prostor/prostornina za mlade živali do dveh let, nastanjene z materami.

(14)  Živali se posamezno nastanijo samo v izjemnih okoliščinah.

(15)  V ogradi najmanjših mer sta lahko do dve živali.

(16)  V kolonijah za vzrejo ni potreben dodatni prostor/prostornina za mlade živali do dveh let, nastanjene z materami.

(17)  Direktiva Sveta 91/629/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 340, 11.12.1991, str. 28).

(18)  Direktiva Sveta 91/630/EGS z dne 19. novembra 1991 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev(UL L 340, 11.12.1991, str. 33).

(19)  Prašiče se lahko za krajša obdobja zapre v manjše ograde, npr. z razdelitvijo celotne ograde s pregradami, če je to utemeljeno iz veterinarskih ali poskusnih razlogov, npr. kadar je potrebno ločeno krmljenje.

(20)  Za zagotovitev ustreznega prostora določitev prostorske zmogljivosti za vsako posamezno žival temelji na višini živali do vihra (VV).

(21)  Direktiva Sveta 1999/74/ES z dne 19. julija 1999 o določitvi minimalnih standardov za varstvo kokoši nesnic (UL L 203, 3.8.1999, str. 53).

(22)  Direktiva Sveta 2007/43/ES z dne 28. junija 2007 o določitvi minimalnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa (UL L 182, 12.7.2007, str. 19).

(23)  To vključuje ribnik s površino vsaj 0,5 m2 na 2 m2 ograde in z globino najmanj 30 cm. Ribnik lahko obsega največ 50 % najmanjše velikosti ograde.

(24)  Ptice, ki še niso godne za letenje, se lahko nastani v ogradah z najmanjšo višino 75 cm.

(25)  Velikosti ribnika na 2 m2 ograde. Ribnik lahko obsega največ 50 % najmanjše velikosti ograde.

(26)  Merjeno od ust do zadnjične odprtine.

(27)  Ti pogoji veljajo za zbirne bazene (npr. za rejo), vendar ne za bazene, ki se uporabljajo za naravno parjenje in superovulacijo zaradi učinkovitosti, ker slednji postopki zahtevajo manjše ločene bazene. Prostorske zahteve za odrasle živali v označenih velikostnih kategorijah; mlajše živali in paglavce je treba izločiti ali prilagoditi mere načelu merjenja.

(28)  Merjeno od ust do zadnjične odprtine.

(29)  Merjeno od ust do zadnjične odprtine.

(30)  Ena tretjina kopnega in dve tretjini vode, kar živalim omogoča potopitev.

(31)  Merjeno od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino terarija prilagoditi notranji obliki.

(32)  Merjeno od ust do zadnjične odprtine.

(33)  Dve tretjini kopnega in ena tretjina vode, kar živalim omogoča potopitev.

(34)  Merjeno od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino terarija prilagoditi notranji obliki.

(35)  Merjeno od ust do zadnjične odprtine.

(36)  Dve tretjini kopnega in ena tretjina bazena, kar živalim omogoča potopitev.

(37)  Merjeno od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino terarija prilagoditi notranji obliki.

(38)  Merjeno v ravni črti od sprednjega roba do zadnjega roba oklepa.

(39)  Merjeno od ust do repa.

(40)  Merjeno od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino terarija prilagoditi notranji obliki.

---

PRILOGA IV

Metode usmrtitve živali

1.   Za usmrtitev živali se uporabljajo metode iz naslednje tabele.

Poleg metod iz tabele se lahko uporabijo tudi druge metode, in sicer:

| a) | na nezavestnih živalih, pod pogojem, da se živali pred smrtjo ne povrne zavest; |
| --- | --- |

a)

na nezavestnih živalih, pod pogojem, da se živali pred smrtjo ne povrne zavest;

| b) | na živalih, uporabljenih v raziskavah v kmetijstvu, kadar je zaradi cilja projekta živali treba gojiti v podobnih pogojih, kakor se gojijo komercialne rejne živali; te živali se lahko usmrtijo v skladu z zahtevami iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (1). |
| --- | --- |

b)

na živalih, uporabljenih v raziskavah v kmetijstvu, kadar je zaradi cilja projekta živali treba gojiti v podobnih pogojih, kakor se gojijo komercialne rejne živali; te živali se lahko usmrtijo v skladu z zahtevami iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (1).

2.   Usmrtitev živali se izvede z eno od naslednjih metod:

| a) | potrditev trajne prekinitve krvnega obtoka; |
| --- | --- |

a)

potrditev trajne prekinitve krvnega obtoka;

| b) | uničenje možganov; |
| --- | --- |

b)

uničenje možganov;

| c) | izpah vratu; |
| --- | --- |

c)

izpah vratu;

| d) | izkrvavitev; ali |
| --- | --- |

d)

izkrvavitev; ali

| e) | potrditev nastopa rigor mortis. |
| --- | --- |

e)

potrditev nastopa rigor mortis.

3.   Tabela

| Živali – opombe/metode | Ribe | Dvoživke | Plazilci | Ptice | Glodalci | Kunci | Psi, mačke, beli dihurji in lisice | Veliki sesalci | Primati razen človeka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) |
| Penetrirajoči klin | | | (2) | | | | | | |
| Ogljikov dioksid | | | | | (3) | | | | |
| Izpah vratu | | | | (4) | (5) | (6) | | | |
| Pretres možganov/perkusijski udarec v glavo | | | | (7) | (8) | (9) | (10) | | |
| Obglavljenje | | | | (11) | (12) | | | | |
| Električno omamljanje | (13) | (13) | | (13) | | (13) | (13) | (13) | |
| Inertni plini (Ar, N2) | | | | | | | | (14) | |
| Streljanje s prostim projektilom s primernimi puškami, pištolami in strelivom | | | (15) | | | | (16) | (15) | |

Živali – opombe/metode

Ribe

Dvoživke

Plazilci

Ptice

Glodalci

Kunci

Psi, mačke, beli dihurji in lisice

Veliki sesalci

Primati razen človeka

Prevelik odmerek anestetika

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Penetrirajoči klin

(2)

Ogljikov dioksid

(3)

Izpah vratu

(4)

(5)

(6)

Pretres možganov/perkusijski udarec v glavo

(7)

(8)

(9)

(10)

Obglavljenje

(11)

(12)

Električno omamljanje

(13)

(13)

(13)

(13)

(13)

(13)

Inertni plini (Ar, N2)

(14)

Streljanje s prostim projektilom s primernimi puškami, pištolami in strelivom

(15)

(16)

(15)

Zahteve

| 1) | Kadar je primerno, se uporabi s predhodnim dajanjem pomirjevala. |
| --- | --- |

1)

Kadar je primerno, se uporabi s predhodnim dajanjem pomirjevala.

| 2) | Samo za uporabo pri večjih plazilcih. |
| --- | --- |

2)

Samo za uporabo pri večjih plazilcih.

| 3) | Samo za uporabo s postopnim dodajanjem plina. Se ne uporablja za zarodke in novorojene glodalce. |
| --- | --- |

3)

Samo za uporabo s postopnim dodajanjem plina. Se ne uporablja za zarodke in novorojene glodalce.

| 4) | Samo za uporabo pri pticah do 1 kg. Pticam nad 250 g se da pomirjevalo. |
| --- | --- |

4)

Samo za uporabo pri pticah do 1 kg. Pticam nad 250 g se da pomirjevalo.

| 5) | Samo za uporabo pri glodalcih do 1 kg. Glodalcem nad 150 g se da pomirjevalo. |
| --- | --- |

5)

Samo za uporabo pri glodalcih do 1 kg. Glodalcem nad 150 g se da pomirjevalo.

| 6) | Samo za uporabo pri kuncih do 1 kg. Kuncem nad 150 g se da pomirjevalo. |
| --- | --- |

6)

Samo za uporabo pri kuncih do 1 kg. Kuncem nad 150 g se da pomirjevalo.

| 7) | Samo za uporabo pri pticah s težo do 5 kg. |
| --- | --- |

7)

Samo za uporabo pri pticah s težo do 5 kg.

| 8) | Samo za uporabo pri glodalcih s težo do 1 kg. |
| --- | --- |

8)

Samo za uporabo pri glodalcih s težo do 1 kg.

| 9) | Samo za uporabo pri kuncih s težo do 5 kg. |
| --- | --- |

9)

Samo za uporabo pri kuncih s težo do 5 kg.

| 10) | Samo za uporabo pri novorojenih živalih. |
| --- | --- |

10)

Samo za uporabo pri novorojenih živalih.

| 11) | Samo za uporabo pri pticah s težo pod 250 g. |
| --- | --- |

11)

Samo za uporabo pri pticah s težo pod 250 g.

| 12) | Samo za uporabo, če druge metode niso možne. |
| --- | --- |

12)

Samo za uporabo, če druge metode niso možne.

| 13) | Potrebna je posebna oprema. |
| --- | --- |

13)

Potrebna je posebna oprema.

| 14) | Samo za uporabo pri prašičih. |
| --- | --- |

14)

Samo za uporabo pri prašičih.

| 15) | Samo za uporabo na terenu za izkušene strelce. |
| --- | --- |

15)

Samo za uporabo na terenu za izkušene strelce.

| 16) | Samo za uporabo na terenu za izkušene strelce, kadar druge metode niso možne. |
| --- | --- |

16)

Samo za uporabo na terenu za izkušene strelce, kadar druge metode niso možne.

---

(1)  UL L 303, 18.11.2009, str. 1.

---

PRILOGA V

Seznam elementov iz člena 23(3)

1.   Veljavna nacionalna zakonodaja o pridobivanju, reji, oskrbi in uporabi živali v znanstvene namene.

2.   Etika o odnosu človeka do živali, o pravi vrednosti življenja in o argumentih za uporabo živali v znanstvene namene in proti njej.

3.   Osnovna biologija in ustrezna biologija za posamezne vrste v zvezi z anatomijo, fiziološkimi lastnostmi, rejo, genetiko in genetskim spreminjanjem.

4.   Vedenje živali, reja in obogatitev.

5.   Metode ravnanja in postopki za posamezne vrste, kjer je to ustrezno.

6.   Zdravstveno varstvo živali in higiena.

7.   Prepoznavanje vrstno specifične stiske, bolečin in trpljenja pri najpogosteje uporabljenih vrstah laboratorijskih živali.

8.   Anestezija, metode za lajšanje bolečin in usmrtitev.

9.   Uporaba humanih metod pokončanja.

10.   Zahteva za zamenjavo, zmanjšanje in izboljšanje.

11.   Načrtovanje postopkov in projektov, kjer je to ustrezno.

---

PRILOGA VI

Seznam elementov iz člena 37(1)(c)

1.   Primernost in utemeljitev:

| (a) | uporabe živali, vključno z njihovim izvorom, ocenjenim številom, vrstami in razvojnimi stopnjami; |
| --- | --- |

(a)

uporabe živali, vključno z njihovim izvorom, ocenjenim številom, vrstami in razvojnimi stopnjami;

| (b) | postopkov. |
| --- | --- |

(b)

postopkov.

2.   Uporaba metod zamenjave, zmanjšanja in izboljšanja uporabe živali v postopkih.

3.   Načrtovana uporaba anestezije, analgezije in drugih metod za lajšanje bolečin.

4.   Zmanjšanje, odvračanje in lajšanje vseh oblik trpljenja živali od rojstva do smrti, kjer je to ustrezno.

5.   Uporaba humanih metod pokončanja.

6.   Poskusna ali opazovalna strategija ter statistični načrt za zmanjšanje števila živali, bolečin, trpljenja, stiske in vpliva na okolje, kjer je to ustrezno.

7.   Ponovna uporaba živali in zbirni vpliv ponovne uporabe na živali.

8.   Predlagana razvrstitev po težavnosti postopkov.

9.   Izogibanje neupravičenemu podvajanju postopkov, kjer je to ustrezno.

10.   Pogoji nastanitve, reje in oskrbe živali.

11.   Metode usmrtitve.

12.   Usposobljenost oseb, vključenih v projekt.

---

PRILOGA VII

Dolžnosti in naloge Referenčnega laboratorija Unije

1.   Referenčni laboratorij Unije iz člena 48 je Skupno raziskovalno središče Komisije.

2.   Referenčni laboratorij Unije je odgovoren zlasti za:

| (a) | usklajevanje in spodbujanje razvoja in uporabe alternativnih možnosti za postopke, tudi na področjih temeljnih in uporabnih raziskav in predpisanega preskušanja; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje in spodbujanje razvoja in uporabe alternativnih možnosti za postopke, tudi na področjih temeljnih in uporabnih raziskav in predpisanega preskušanja;

| (b) | usklajevanje validacije alternativnih pristopov na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje validacije alternativnih pristopov na ravni Unije;

| (c) | delovanje kot osrednja točka za izmenjavo informacij o razvoju alternativnih pristopov; |
| --- | --- |

(c)

delovanje kot osrednja točka za izmenjavo informacij o razvoju alternativnih pristopov;

| (d) | uvedbo, vzdrževanje in upravljanje z javnimi zbirkami podatkov in informacijskimi sistemi o alternativnih pristopih ter njihovo stopnjo razvoja; |
| --- | --- |

(d)

uvedbo, vzdrževanje in upravljanje z javnimi zbirkami podatkov in informacijskimi sistemi o alternativnih pristopih ter njihovo stopnjo razvoja;

| (e) | spodbujanje dialoga z zakonodajalci, regulatorji in vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, še posebej z industrijo, znanstveniki s področja biomedicine, organizacijami potrošnikov in skupinami za dobro počutje živali, z namenom razvoja, validacije, regulativne ustreznosti, mednarodnega priznavanja ter spodbujanja uporabe alternativnih pristopov. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje dialoga z zakonodajalci, regulatorji in vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, še posebej z industrijo, znanstveniki s področja biomedicine, organizacijami potrošnikov in skupinami za dobro počutje živali, z namenom razvoja, validacije, regulativne ustreznosti, mednarodnega priznavanja ter spodbujanja uporabe alternativnih pristopov.

3.   Referenčni laboratorij Unije sodeluje pri validaciji alternativnih pristopov.

---

PRILOGA VIII

Razvrstitev postopkov po težavnosti

Težavnost postopka se določi glede na pričakovano stopnjo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, ki jih posamezna žival utrpi med postopkom.

Oddelek I: Težavnostne kategorije

Nepovratna:

Postopki, ki se v celoti izvajajo v splošni anesteziji, po kateri se živali ne povrne zavest, se uvrstijo v kategorijo „nepovraten“.

Blaga:

Postopki na živalih, po katerih lahko živali občutijo kratkotrajne blage bolečine, trpljenje ali stisko, in postopki brez znatnega poslabšanja optimalnega počutja ali splošnega stanja živali, se uvrstijo v kategorijo „blag“.

Zmerna:

Postopki na živalih, po katerih lahko živali občutijo kratkotrajne zmerne bolečine, trpljenje ali stisko ali dolgotrajne blage bolečine, trpljenje ali stisko, ter postopki, za katere je verjetno, da povzročijo zmerno poslabšanje optimalnega počutja ali splošnega stanja živali, se uvrstijo v kategorijo „zmeren“.

Težavna:

Postopki na živalih, po katerih lahko živali občutijo hude bolečine, trpljenje ali stisko ali dolgotrajne zmerne bolečine, trpljenje ali stisko ter postopki, za katere je verjetno, da povzročijo hudo poslabšanje optimalnega počutja ali splošnega stanja živali, se uvrstijo v kategorijo „težaven“.

Oddelek II: Merila za razvrščanje

Pri določitvi kategorije težavnosti se upoštevajo kakršni koli posegi na živalih ali ravnanje z njimi v okviru določenega postopka. Temeljiti mora na najhujših posledicah, ki jih lahko utrpi posamezna žival po uporabi vseh ustreznih tehnik izboljšanja.

Pri razvrstitvi postopka v določeno kategorijo se upošteva vrsto postopka in številne druge dejavnike. Vsi ti dejavniki se obravnavajo od primera do primera.

Dejavniki, povezani s postopkom, vključujejo:

| — | vrsto posegov, ravnanja; |
| --- | --- |

—

vrsto posegov, ravnanja;

| — | naravo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, ki jih povzroči postopek (vsi elementi postopka) ter njegova intenzivnost, trajanje, pogostost in raznovrstnost uporabljenih tehnik; |
| --- | --- |

—

naravo bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb, ki jih povzroči postopek (vsi elementi postopka) ter njegova intenzivnost, trajanje, pogostost in raznovrstnost uporabljenih tehnik;

| — | kumulativno trpljenje v okviru postopka; |
| --- | --- |

—

kumulativno trpljenje v okviru postopka;

| — | ovirano izražanje naravnega vedenja, vključno z omejitvami standardov za nastanitev, rejo in oskrbo. |
| --- | --- |

—

ovirano izražanje naravnega vedenja, vključno z omejitvami standardov za nastanitev, rejo in oskrbo.

V Oddelku III so podani primeri postopkov razvrščenih v vsako od kategorij težavnosti na podlagi dejavnikov, ki so povezani z vrsto samega postopka. Ti primeri nakazujejo, kakšna razvrstitev bi bila najbolj ustrezna za posamezno vrsto postopka.

Vendar pa je treba za končno razvrstitev postopka po težavnosti upoštevati tudi naslednje dodatne dejavnike, ki se ocenjujejo od primera do primera:

| — | tip živalske vrste in genotip; |
| --- | --- |

—

tip živalske vrste in genotip;

| — | zrelost, starost in spol živali; |
| --- | --- |

—

zrelost, starost in spol živali;

| — | izkušnje živali glede na postopek; |
| --- | --- |

—

izkušnje živali glede na postopek;

| — | dejansko težavnost prejšnjih postopkov, če je žival namenjena ponovni uporabi; |
| --- | --- |

—

dejansko težavnost prejšnjih postopkov, če je žival namenjena ponovni uporabi;

| — | metode, uporabljene za zmanjšanje ali odpravo bolečin, trpljenja in stiske, vključno z izboljšanjem pogojev nastanitve, reje ali oskrbe; |
| --- | --- |

—

metode, uporabljene za zmanjšanje ali odpravo bolečin, trpljenja in stiske, vključno z izboljšanjem pogojev nastanitve, reje ali oskrbe;

| — | humane metode pokončanja. |
| --- | --- |

—

humane metode pokončanja.

Oddelek III:

Primeri različnih vrst postopkov, razvrščenih v vsako od kategorij težavnosti na podlagi dejavnikov, povezanih z vrsto postopka

1.   Blag:

| (a) | Dajanje anestezije razen z namenom usmrtitve; |
| --- | --- |

(a)

Dajanje anestezije razen z namenom usmrtitve;

| (b) | Farmakokinetična študija z enim danim odmerkom in omejenim številom odvzetih vzorcev krvi (skupno < 10 % volumna obtoka), pri čemer se pričakuje, da snov ne bo povzročila zaznavnih škodljivih učinkov; |
| --- | --- |

(b)

Farmakokinetična študija z enim danim odmerkom in omejenim številom odvzetih vzorcev krvi (skupno < 10 % volumna obtoka), pri čemer se pričakuje, da snov ne bo povzročila zaznavnih škodljivih učinkov;

| (c) | Neinvazivno preslikavanje živali (npr. magnetna resonanca - MRI) z uporabo ustreznih pomirjeval ali anestezije; |
| --- | --- |

(c)

Neinvazivno preslikavanje živali (npr. magnetna resonanca - MRI) z uporabo ustreznih pomirjeval ali anestezije;

| (d) | Površinski postopki, npr. biopsije ušes ali repov, nekirurška podkožna vsaditev miničrpalk in transponderjev; |
| --- | --- |

(d)

Površinski postopki, npr. biopsije ušes ali repov, nekirurška podkožna vsaditev miničrpalk in transponderjev;

| (e) | Uporaba zunanjih telemetričnih naprav, ki povzročijo le manjše poškodbe živali ali manjšo motnjo normalne aktivnosti in vedenja; |
| --- | --- |

(e)

Uporaba zunanjih telemetričnih naprav, ki povzročijo le manjše poškodbe živali ali manjšo motnjo normalne aktivnosti in vedenja;

| (f) | Dajanje snovi podkožno, v mišico, v trebušno votlino, neposredno v grlo in intravenozno prek površinskih krvnih žil, kadar snov samo blago učinkuje na žival in se daje v omejenih odmerkih, primernih velikosti in vrsti živali; |
| --- | --- |

(f)

Dajanje snovi podkožno, v mišico, v trebušno votlino, neposredno v grlo in intravenozno prek površinskih krvnih žil, kadar snov samo blago učinkuje na žival in se daje v omejenih odmerkih, primernih velikosti in vrsti živali;

| (g) | Povzročanje tumorjev ali naravno nastali tumorji, ki ne povzročajo klinično zaznavnih škodljivih učinkov (npr. majhni, podkožni, neinvazivni vozlički); |
| --- | --- |

(g)

Povzročanje tumorjev ali naravno nastali tumorji, ki ne povzročajo klinično zaznavnih škodljivih učinkov (npr. majhni, podkožni, neinvazivni vozlički);

| (h) | Vzreja gensko spremenjenih živali, ki pričakovano povzroči blage učinke na fenotip; |
| --- | --- |

(h)

Vzreja gensko spremenjenih živali, ki pričakovano povzroči blage učinke na fenotip;

| (i) | Dajanje spremenjene hrane, ki ne zadovoljuje vseh prehranskih potreb živali, in v časovnem okviru študije pričakovano povzroči blago klinično anormalnost; |
| --- | --- |

(i)

Dajanje spremenjene hrane, ki ne zadovoljuje vseh prehranskih potreb živali, in v časovnem okviru študije pričakovano povzroči blago klinično anormalnost;

| (j) | Kratkotrajno (<24h) zadrževanje živali v presnovnih kletkah; |
| --- | --- |

(j)

Kratkotrajno (<24h) zadrževanje živali v presnovnih kletkah;

| (k) | Študije, ki vključujejo kratkotrajno izločitev živali iz njene družabne skupine, kratkotrajna izolacija v kletkah odraslih družabnih vrst podgan ali miši; |
| --- | --- |

(k)

Študije, ki vključujejo kratkotrajno izločitev živali iz njene družabne skupine, kratkotrajna izolacija v kletkah odraslih družabnih vrst podgan ali miši;

| (l) | Modeli, ki živali izpostavljajo škodljivim dražljajem, ki so kratkotrajno povezani z blago bolečino, trpljenjem ali stisko in katerim se živali lahko uspešno izognejo; |
| --- | --- |

(l)

Modeli, ki živali izpostavljajo škodljivim dražljajem, ki so kratkotrajno povezani z blago bolečino, trpljenjem ali stisko in katerim se živali lahko uspešno izognejo;

| (m) | Kombinacija ali skupek primerov, ki lahko upravičijo razvrstitev „blag“:






  (i) | ocena sestave telesa z neinvazivnimi ukrepi in minimalnimi omejitvami; |
| --- | --- | --- |

(m)

Kombinacija ali skupek primerov, ki lahko upravičijo razvrstitev „blag“:

(i)

ocena sestave telesa z neinvazivnimi ukrepi in minimalnimi omejitvami;

| (ii) | spremljanje EKG z neinvazivnimi tehnikami že navajenih živali z minimalnimi omejitvami ali brez njih; |
| --- | --- |

(ii)

spremljanje EKG z neinvazivnimi tehnikami že navajenih živali z minimalnimi omejitvami ali brez njih;

| (iii) | uporaba zunanjih telemetričnih naprav, ki pričakovano ne povzročijo poškodb socialno prilagojenim živalim in ne vplivajo na njihovo normalno dejavnost in vedenje; |
| --- | --- |

(iii)

uporaba zunanjih telemetričnih naprav, ki pričakovano ne povzročijo poškodb socialno prilagojenim živalim in ne vplivajo na njihovo normalno dejavnost in vedenje;

| (iv) | vzreja genetsko spremenjenih živali, za katere se pričakuje, da ne bodo imele klinično zaznavno neugodnega fenotipa; |
| --- | --- |

(iv)

vzreja genetsko spremenjenih živali, za katere se pričakuje, da ne bodo imele klinično zaznavno neugodnega fenotipa;

| (v) | dodajanje inertnih markerjev v hrano za spremljanje izločanja prebavnih produktov; |
| --- | --- |

(v)

dodajanje inertnih markerjev v hrano za spremljanje izločanja prebavnih produktov;

| (vi) | odtegnitev hrane za <24h pri odraslih podganah; |
| --- | --- |

(vi)

odtegnitev hrane za <24h pri odraslih podganah;

| (vii) | preskušanje na terenu. |
| --- | --- |

(vii)

preskušanje na terenu.

2.   Zmeren:

| (a) | Pogosto dajanje testnih snovi, ki povzročijo zmerne klinične učinke, in odvzem vzorcev krvi (>10 % volumna obtoka) živalim pri zavesti v nekajdnevnem obdobju brez nadomestitve odvzetega volumna; |
| --- | --- |

(a)

Pogosto dajanje testnih snovi, ki povzročijo zmerne klinične učinke, in odvzem vzorcev krvi (>10 % volumna obtoka) živalim pri zavesti v nekajdnevnem obdobju brez nadomestitve odvzetega volumna;

| (b) | Akutne študije za ugotavljanje obsega odmerka in testi kronične toksičnosti/rakotvornosti brez smrtnega izida; |
| --- | --- |

(b)

Akutne študije za ugotavljanje obsega odmerka in testi kronične toksičnosti/rakotvornosti brez smrtnega izida;

| (c) | Operacija v splošni anesteziji in z ustrezno analgezijo, povezana s postoperativnimi bolečinami, trpljenjem ali poslabšanjem splošnega stanja. Taki primeri so: torakotomija, kraniotomija, laparotomija, orhidektomija, limfadenektomija, tiroidektomija, ortopedska operacija z učinkovito povrnitvijo v stabilno stanje in celjenjem ran, presaditev organov z učinkovitim preprečevanjem zavrnitve, kirurška vsaditev katetrov ali biomedicinskih naprav (npr. telemetričnih oddajnikov in miničrpalk itd.); |
| --- | --- |

(c)

Operacija v splošni anesteziji in z ustrezno analgezijo, povezana s postoperativnimi bolečinami, trpljenjem ali poslabšanjem splošnega stanja. Taki primeri so: torakotomija, kraniotomija, laparotomija, orhidektomija, limfadenektomija, tiroidektomija, ortopedska operacija z učinkovito povrnitvijo v stabilno stanje in celjenjem ran, presaditev organov z učinkovitim preprečevanjem zavrnitve, kirurška vsaditev katetrov ali biomedicinskih naprav (npr. telemetričnih oddajnikov in miničrpalk itd.);

| (d) | Modeli povzročanja tumorjev ali naravno nastali tumorji, ki pričakovano povzročijo zmerne bolečine ali stisko ali zmerno motnjo normalnega vedenja; |
| --- | --- |

(d)

Modeli povzročanja tumorjev ali naravno nastali tumorji, ki pričakovano povzročijo zmerne bolečine ali stisko ali zmerno motnjo normalnega vedenja;

| (e) | Obsevanje ali kemoterapija s subletalnim odmerkom ali s sicer smrtnim odmerkom, vendar s ponovno vzpostavitvijo imunskega sistema. Pričakovani škodljivi učinki bi bili blagi ali zmerni, in kratkotrajni (<5 dni); |
| --- | --- |

(e)

Obsevanje ali kemoterapija s subletalnim odmerkom ali s sicer smrtnim odmerkom, vendar s ponovno vzpostavitvijo imunskega sistema. Pričakovani škodljivi učinki bi bili blagi ali zmerni, in kratkotrajni (<5 dni);

| (f) | Vzreja genetsko spremenjenih živali, s pričakovanimi zmernimi učinki na fenotip; |
| --- | --- |

(f)

Vzreja genetsko spremenjenih živali, s pričakovanimi zmernimi učinki na fenotip;

| (g) | Ustvarjanje gensko spremenjenih živali s kirurškimi posegi; |
| --- | --- |

(g)

Ustvarjanje gensko spremenjenih živali s kirurškimi posegi;

| (h) | Uporaba presnovnih kletk z zmerno omejitvijo gibanja v daljšem časovnem obdobju (do 5 dni); |
| --- | --- |

(h)

Uporaba presnovnih kletk z zmerno omejitvijo gibanja v daljšem časovnem obdobju (do 5 dni);

| (i) | Študije dajanja spremenjene hrane, ki ne zadovoljuje vseh prehranskih potreb živali in ki v časovnem obdobju študije pričakovano povzročijo zmerno klinično anormalnost; |
| --- | --- |

(i)

Študije dajanja spremenjene hrane, ki ne zadovoljuje vseh prehranskih potreb živali in ki v časovnem obdobju študije pričakovano povzročijo zmerno klinično anormalnost;

| (j) | Odtegnitev hrane za 48 ur pri odraslih podganah; |
| --- | --- |

(j)

Odtegnitev hrane za 48 ur pri odraslih podganah;

| (k) | Izzivanje reakcij bežanja in izogibanja, pri čemer žival ne more pobegniti ali se izogniti dražljajem, in ki pričakovano povzročajo zmerno stisko. |
| --- | --- |

(k)

Izzivanje reakcij bežanja in izogibanja, pri čemer žival ne more pobegniti ali se izogniti dražljajem, in ki pričakovano povzročajo zmerno stisko.

3.   Težaven:

| (a) | Preskušanje toksičnosti, ki se zaključi s smrtjo, ali pri katerem se smrtni primeri lahko pričakujejo in ki povzroči težka patofiziološka stanja. Na primer preskušanje akutne toksičnosti z enim samim odmerkom (glej smernice o preskušanju OECD); |
| --- | --- |

(a)

Preskušanje toksičnosti, ki se zaključi s smrtjo, ali pri katerem se smrtni primeri lahko pričakujejo in ki povzroči težka patofiziološka stanja. Na primer preskušanje akutne toksičnosti z enim samim odmerkom (glej smernice o preskušanju OECD);

| (b) | Preskušanje naprave, katere okvara lahko povzroči hude bolečine, stisko ali smrt živali (npr. srčni spodbujevalniki); |
| --- | --- |

(b)

Preskušanje naprave, katere okvara lahko povzroči hude bolečine, stisko ali smrt živali (npr. srčni spodbujevalniki);

| (c) | Preskušanje jakosti cepiv, za katerega sta značilna trajno poslabšanje stanja živali in napredujoča bolezen s smrtnim izidom v povezavi s trajnimi zmernimi bolečinami, stisko ali trpljenjem; |
| --- | --- |

(c)

Preskušanje jakosti cepiv, za katerega sta značilna trajno poslabšanje stanja živali in napredujoča bolezen s smrtnim izidom v povezavi s trajnimi zmernimi bolečinami, stisko ali trpljenjem;

| (d) | Obsevanje ali kemoterapija s smrtnim odmerkom brez ponovne vzpostavitve imunskega sistema ali ponovna vzpostavitev imunskega sistema z nastopom bolezni presadka proti gostitelju; |
| --- | --- |

(d)

Obsevanje ali kemoterapija s smrtnim odmerkom brez ponovne vzpostavitve imunskega sistema ali ponovna vzpostavitev imunskega sistema z nastopom bolezni presadka proti gostitelju;

| (e) | Modeli povzročanja tumorjev ali naravno nastali tumorji, ki pričakovano povzročijo napredujočo bolezen s smrtnim izidom v povezavi z dolgotrajnimi zmernimi bolečinami, stisko ali trpljenjem. Na primer tumorji, ki povzročajo hiranje, invazivni kostni tumorji, tumorji, iz katerih se razvijejo metastaze, in tumorji, ki jih je dopustno ulcerirati; |
| --- | --- |

(e)

Modeli povzročanja tumorjev ali naravno nastali tumorji, ki pričakovano povzročijo napredujočo bolezen s smrtnim izidom v povezavi z dolgotrajnimi zmernimi bolečinami, stisko ali trpljenjem. Na primer tumorji, ki povzročajo hiranje, invazivni kostni tumorji, tumorji, iz katerih se razvijejo metastaze, in tumorji, ki jih je dopustno ulcerirati;

| (f) | Kirurški in drugi posegi na živalih v splošni anesteziji, ki pričakovano povzročijo hude ali trajne zmerne postoperativne bolečine, trpljenje ali stisko ali hudo in trajno poslabšanje splošnega stanja živali. Povzročitev kompliciranih zlomov, torakotomije brez ustrezne analgezije ali poškodb, ki povzročijo večkratno odpoved organov; |
| --- | --- |

(f)

Kirurški in drugi posegi na živalih v splošni anesteziji, ki pričakovano povzročijo hude ali trajne zmerne postoperativne bolečine, trpljenje ali stisko ali hudo in trajno poslabšanje splošnega stanja živali. Povzročitev kompliciranih zlomov, torakotomije brez ustrezne analgezije ali poškodb, ki povzročijo večkratno odpoved organov;

| (g) | Presaditev organov, pri kateri zavrnitev organov po vsej verjetnosti povzroči hudo stisko ali poslabšanje splošnega stanja živali (npr. ksenotransplantacija); |
| --- | --- |

(g)

Presaditev organov, pri kateri zavrnitev organov po vsej verjetnosti povzroči hudo stisko ali poslabšanje splošnega stanja živali (npr. ksenotransplantacija);

| (h) | Vzrejanje živali z genskimi motnjami, ki pričakovano utrpijo hudo in trajno poslabšanje splošnega stanja, na primer huntingtonovo bolezen, mišično distrofijo, kronično ponavljajoče se modele nevritisa; |
| --- | --- |

(h)

Vzrejanje živali z genskimi motnjami, ki pričakovano utrpijo hudo in trajno poslabšanje splošnega stanja, na primer huntingtonovo bolezen, mišično distrofijo, kronično ponavljajoče se modele nevritisa;

| (i) | Uporaba presnovnih kletk, ki vključuje hudo omejevanje gibanja v daljšem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

(i)

Uporaba presnovnih kletk, ki vključuje hudo omejevanje gibanja v daljšem časovnem obdobju;

| (j) | Neizbežni električni udar (npr. za ustvarjanje naučene nemoči); |
| --- | --- |

(j)

Neizbežni električni udar (npr. za ustvarjanje naučene nemoči);

| (k) | Popolna in dolgotrajna osamitev družabnih živalskih vrst, npr. psov in primatov razen človeka; |
| --- | --- |

(k)

Popolna in dolgotrajna osamitev družabnih živalskih vrst, npr. psov in primatov razen človeka;

| (l) | Stres zaradi imobilizacije za povzročitev želodčnih razjed ali odpovedi srca pri podganah; |
| --- | --- |

(l)

Stres zaradi imobilizacije za povzročitev želodčnih razjed ali odpovedi srca pri podganah;

| (m) | Prisilno plavanje ali gibanje do popolne izčrpanosti. |
| --- | --- |

(m)

Prisilno plavanje ali gibanje do popolne izčrpanosti.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 5. novembra 2008 Svetu predložila navedeni predlog, ki temelji na členu 95 PES (člen 114 PDEU). Cilj predloga je po celi EU zagotoviti enake pogoje za industrijo in raziskovalno skupnost ter okrepiti varstvo živali, ki se še uporabljajo v znanstvenih postopkih.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 5. maja 2009 (1).

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 13. maja 2009 (2).

Svet je stališče sprejel v prvi obravnavi v skladu s členom 294 Pogodbe PDEU dne 3. junija 2010.

II.   CILJI

Glavni cilj predlagane direktive je po celi EU zagotoviti enake pogoje za industrijo in raziskovalno skupnost ter okrepiti varstvo živali, ki se še uporabljajo v znanstvenih postopkih. Njen namen je vnovična vzpostavitev ciljev notranjega trga z odpravo različnih slabosti v sedanji direktivi, ki so privedle do velikih razlik v nacionalnem izvajanju v državah članicah. Ob priznavanju, da danes uporaba živali v znanstvenih postopkih še vedno za kar nekaj časa ostaja bistvena za zagotavljanje določene stopnje varnosti za ljudi, živali in okolje, predlog prinaša vrsto ukrepov za spodbujanje alternativnih pristopov, vključno z njihovim razvojem, potrditvijo, sprejetjem in izvajanjem, med drugim tudi na mednarodni ravni. Na splošno pa se s predlogom zahteva, naj se pri razvoju ukrepov Skupnosti na tem področju v celoti upoštevajo splošno priznana načela treh R – nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali pri poskusih (Replacement, Reduction and Refinement).

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA

A.   Splošne pripombe

Sveta je v svojem stališču potrdil cilje, ki jih predlaga Komisija, in vanj dobesedno, delno ali smiselno vključil večino sprememb, ki jih je Evropski parlament predlagal v prvi obravnavi.

Stališče Sveta vključuje tudi številne druge spremembe, ki jih Evropski parlament v mnenju iz prve obravnave ni predvidel. V zvezi s temi spremembami so potekala temeljita pogajanja z Evropskim parlamentom, ki je s pismom potrdil začasni dogovor o celotnem besedilu.

B.   Specifične pripombe

1.   Glavne spremembe predloga Komisije

(a)   Odobritev oseb

Svet je z namenom zmanjšanja upravnih bremen in boljšega upoštevanja različnih vrst operaterjev odstranil predlagano obvezno odobritev oseb, ki izvajajo ali nadzirajo postopke, in poudaril zahteve glede sposobnosti osebja. Mednje sodi obvezna navedba osebe, odgovorne za zagotovitev ustrezne izobrazbe, sposobnosti in nenehnega usposabljanja osebja, v odobritev vsakega rejca, dobavitelja in uporabnika.

(b)   Referenčni laboratorij Unije

Svet je v skladu s spremembo, ki jo je predlagal Parlament, okrepil spodbujanje alternativnih metod na ravni Unije, in sicer z uvedbo centraliziranega referenčnega laboratorija Unije, ki mu je določil vrsto odgovornosti, med drugim nalogo usklajevanja in potrjevanja alternativnih pristopov ter delovanja kot osrednja točka za izmenjavo informacij v zvezi z njihovim razvojem.

(c)   Zaščitne klavzule

Svet je vključil dve dodatni zaščitni klavzuli za upoštevanje morebitnih prihodnjih primerov, ko države članice iz znanstveno utemeljenih razlogov menijo, da je treba odobriti uporabo nečloveških primatov na področjih, ki niso povezana z izčrpavajočimi in smrtno nevarnimi stanji pri človeku, ali preseči zgornjo mejo za težo posledic postopkov. Odobritev bi bila le začasna in pogojena z nadzornim postopkom Unije.

(d)   Razvrstitev glede na težo posledic postopkov

Svet je skladno s pristopom Parlamenta v Direktivo vključil sistem za enotno razvrstitev glede na težo posledic postopkov.

2.   Stališče Sveta do predlogov sprememb Evropskega parlamenta

Svet je v želji, da bi se čim prej dosegel dogovor, preučil vse predloge sprememb Evropskega parlamenta. Kadar je bilo to mogoče, so bili predlogi sprememb sprejeti v celoti ali delno; včasih je bilo bistvo kakšnega predloga spremembe obravnavano v drugem členu ali uvodni izjavi.

Svet je tako v svojem stališču

| — | v celoti (v določenih primerih preoblikovane), delno ali smiselno sprejel naslednje predloge sprememb: 28, 30, 31, 33, 35, 37, 43, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 59, 60, 61, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70 + 175, 71 + 185, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 84, 85, 87, 89, 91, 92, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 108, 109, 110, 112, 114, 115, 116, 117, 119, 121, 123, 124, 125, 126, 127, 129, 135, 136, 139, 140, 141, 142, 145, 150, 151, 152, 160, 161, 168, 169, 170, 193 in 194; |
| --- | --- |

—

v celoti (v določenih primerih preoblikovane), delno ali smiselno sprejel naslednje predloge sprememb: 28, 30, 31, 33, 35, 37, 43, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 59, 60, 61, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70 + 175, 71 + 185, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 84, 85, 87, 89, 91, 92, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 108, 109, 110, 112, 114, 115, 116, 117, 119, 121, 123, 124, 125, 126, 127, 129, 135, 136, 139, 140, 141, 142, 145, 150, 151, 152, 160, 161, 168, 169, 170, 193 in 194;

| — | ni bil pripravljen sprejeti naslednjih predlogov sprememb: 29, 32, 34, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 44, 46, 57, 58, 62, 63, 80, 86, 88, 90, 93, 94, 95, 96, 104, 111, 113, 118, 120, 122, 128, 131+187, 132, 134, 137, 138, 143, 144, 147, 148, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159,167, 176 + 186, 178 in 180. |
| --- | --- |

—

ni bil pripravljen sprejeti naslednjih predlogov sprememb: 29, 32, 34, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 44, 46, 57, 58, 62, 63, 80, 86, 88, 90, 93, 94, 95, 96, 104, 111, 113, 118, 120, 122, 128, 131+187, 132, 134, 137, 138, 143, 144, 147, 148, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159,167, 176 + 186, 178 in 180.

---

(1)  Dok. 9312/09.

(2)  NAT/422 - CESE 874/2009.

---