# Euroopa Liidu C 204/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.204.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 204 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide28. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.204.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 204

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide28. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 204/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 204/02 | Komisjoni otsus, 27. juuli 2010, otsuse 2009/872/EÜ alusel loodud Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee liikmete nimetamise kohta | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 204/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

1

2010/C 204/02

Komisjoni otsus, 27. juuli 2010, otsuse 2009/872/EÜ alusel loodud Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee liikmete nimetamise kohta

2

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 204/03 | Euro vahetuskurss | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 204/03

Euro vahetuskurss

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 204/04 | Konkursikutse – Programm Kultuur (2007–2013) – Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine | 7 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 204/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 204/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 204/07 | Taotluse avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõikele 2 | 15 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 204/04

Konkursikutse – Programm Kultuur (2007–2013) – Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine

7

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 204/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

2010/C 204/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 204/07

Taotluse avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõikele 2

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 204/01

25. juunil 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5870 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32009M5870 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/2

---

KOMISJONI OTSUS,

27. juuli 2010,

otsuse 2009/872/EÜ alusel loodud Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee liikmete nimetamise kohta

2010/C 204/02

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/872/EÜ Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee moodustamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2009/872/EÜ artikli 3 lõikele 1 kuulub Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee (edaspidi „komitee”) koosseisu 51 liiget ja vastav arv asendusliikmeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2009/872/EÜ artikli 3 lõikele 1 kuulub Euroopa Liidu harvikhaiguste eksperdikomitee (edaspidi „komitee”) koosseisu 51 liiget ja vastav arv asendusliikmeid.

| (2) | Vastavalt otsuse 2009/872/EÜ artikli 3 lõikele 4 nimetab nendest 51 liikmest järgmised liikmed komisjon: neli patsientide organisatsioonide esindajat; neli farmaatsiatööstuse esindajat; üheksa selliste käimasolevate ja/või lõpetatud ühenduse harvikhaiguste valdkonna projektide esindajat, mida rahastatakse ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammide raames, (2) sealhulgas kolm Euroopa harvikhaiguste tugikeskuste katsevõrgustiku liiget; kuus selliste käimasolevate ja/või lõpetatud haruldasi haigusi käsitlevate projektide esindajat, mida rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogrammide alusel (3). 27 liikmesriikide esindajat nimetavad liikmesriigid. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) esindaja määrab ECDC. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt otsuse 2009/872/EÜ artikli 3 lõikele 4 nimetab nendest 51 liikmest järgmised liikmed komisjon: neli patsientide organisatsioonide esindajat; neli farmaatsiatööstuse esindajat; üheksa selliste käimasolevate ja/või lõpetatud ühenduse harvikhaiguste valdkonna projektide esindajat, mida rahastatakse ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammide raames, (2) sealhulgas kolm Euroopa harvikhaiguste tugikeskuste katsevõrgustiku liiget; kuus selliste käimasolevate ja/või lõpetatud haruldasi haigusi käsitlevate projektide esindajat, mida rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogrammide alusel (3). 27 liikmesriikide esindajat nimetavad liikmesriigid. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) esindaja määrab ECDC.

| (3) | Kõnealuste komitee liikmete valimiseks avaldas komisjon kooskõlas otsuse 2009/872/EÜ artikli 3 lõikega 4 neli osalemiskutset, milles täpsustati nõutud kvalifikatsioonid ja tingimused, millele komitee liige peab vastama. Osalemiskutsete põhjal koostati sobivate kandidaatide nimekiri, mille põhjal määrab komisjon vastavalt osalemiskutses esitatud hindamiskriteeriumidele kõnealused liikmed, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste komitee liikmete valimiseks avaldas komisjon kooskõlas otsuse 2009/872/EÜ artikli 3 lõikega 4 neli osalemiskutset, milles täpsustati nõutud kvalifikatsioonid ja tingimused, millele komitee liige peab vastama. Osalemiskutsete põhjal koostati sobivate kandidaatide nimekiri, mille põhjal määrab komisjon vastavalt osalemiskutses esitatud hindamiskriteeriumidele kõnealused liikmed,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesoleva otsuse lisas nimetatud eksperdid nimetatakse Euroopa Liidu harvikhaiguste komitee liikmeteks.

Brüssel, 27. juuli 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  ELT L 315, 2.12.2009, lk 18.

1

(2)  EÜT L 155, 22.6.1999, lk 1; EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1; ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

2

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

---

LISA

Ekspertide nimekiri, kelle komisjon on määranud ELi harvikhaiguste komitee liikmeteks

1.   Patsientide organisatsioonid

1.1.   Patsientide organisatsioonide esindajate nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Dan | Dorica | European Organisation for Rare Diseases |
| Grønnebæk | Torben | European Organisation for Rare Diseases |
| Le Cam | Yann | European Organisation for Rare Diseases |
| Nourissier | Christel | European Organisation for Rare Diseases |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Dan

Dorica

European Organisation for Rare Diseases

Grønnebæk

Torben

European Organisation for Rare Diseases

Le Cam

Yann

European Organisation for Rare Diseases

Nourissier

Christel

European Organisation for Rare Diseases

1.2.   Patsientide organisatsioonide esindajate asendusliikmete nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Geissler | Jan | European Organisation for Rare Diseases |
| Kent | Alastair | European Organisation for Rare Diseases |
| Pizzera-Piantanida | Bianca | European Organisation for Rare Diseases |
| Pogany | Gabor | European Organisation for Rare Diseases |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Geissler

Jan

European Organisation for Rare Diseases

Kent

Alastair

European Organisation for Rare Diseases

Pizzera-Piantanida

Bianca

European Organisation for Rare Diseases

Pogany

Gabor

European Organisation for Rare Diseases

2.   Farmaatsiatööstus

2.1.   Farmaatsiatööstuse esindajate nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Hughes-Wilson | Wills | Genzyme |
| Loth | Kevin William | Celgene |
| Parker | Samantha | Orphan Europe |
| Valenta | Barbara | Baxter |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Hughes-Wilson

Wills

Genzyme

Loth

Kevin William

Celgene

Parker

Samantha

Orphan Europe

Valenta

Barbara

Baxter

2.2.   Farmaatsiatööstuse esindajate asendusliikmete nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Fehervary | Andras C. | Novartis |
| Finck | Katia | Shire Human Genetic Therapies |
| Tellier | Zéra | LFB Biomédicaments |
| Zimmermann | Martine | Alexion Europe |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Fehervary

Andras C.

Novartis

Finck

Katia

Shire Human Genetic Therapies

Tellier

Zéra

LFB Biomédicaments

Zimmermann

Martine

Alexion Europe

3.   Harvikhaiguste valdkonna projektid, mida rahastatakse ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammide raames

3.1.   Ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammide raames rahastatud harvikhaiguste valdkonna käimasolevate ja/või lõpetatud projektide esindajate nimekiri tähestikulises järjekorras, sealhulgas kolm Euroopa harvikhaiguste tugikeskuste katsevõrgustiku liiget

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Aymé | Ségolène | Orphanet Inserm |
| Donadieu | Jean | Hopital Trousseau |
| Donnai | Dian | European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology |
| Fregonese | Laura | CHUV Lausanne |
| Garne | Ester | Hospital Lillebaelt-Kolding |
| Taruscio | Domenica | National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità |
| Vives Corrons | Joan Luis | European Network for Rare Congenital Anaemias |
| Wagner | Thomas | European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis |
| Webb | Susan | Hospital de Sant Pau de Barcelona |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Aymé

Ségolène

Orphanet Inserm

Donadieu

Jean

Hopital Trousseau

Donnai

Dian

European Network of Centres of Expertise in Dysmorphology

Fregonese

Laura

CHUV Lausanne

Garne

Ester

Hospital Lillebaelt-Kolding

Taruscio

Domenica

National Center for Rare Diseases at the Istituto Superiore di Sanità

Vives Corrons

Joan Luis

European Network for Rare Congenital Anaemias

Wagner

Thomas

European Centres of Reference Network for Cystic Fibrosis

Webb

Susan

Hospital de Sant Pau de Barcelona

3.2.   Ühenduse tervisevaldkonna tegevusprogrammide raames rahastatud harvikhaiguste valdkonna käimasolevate ja/või lõpetatud projektide esindajate asendusliikmete nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Dubertret | Louis | Fondation Rene Touraine |
| Eleftheriou | Androulla Anastasiou | Thalassemia International Federation |
| Gatta | Gemma | Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori |
| Kaminska | Magdalena | European Paediatric Hodgkin Network |
| Nelen | Vera | Provinciaal Instituut voor Hygiene |
| Nguyen | Gérard | Rett Syndrome Europe |
| Vittozzi | Luciano | Centro Nazionale Malattie Rare |
| Weill | Alain | European Haemophilia Consortium |
| Zeidler | Cornelia | Medizinische Hochschule Hannover |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Dubertret

Louis

Fondation Rene Touraine

Eleftheriou

Androulla Anastasiou

Thalassemia International Federation

Gatta

Gemma

Fondazione IRCCS, Instituto Nazionale dei Tumori

Kaminska

Magdalena

European Paediatric Hodgkin Network

Nelen

Vera

Provinciaal Instituut voor Hygiene

Nguyen

Gérard

Rett Syndrome Europe

Vittozzi

Luciano

Centro Nazionale Malattie Rare

Weill

Alain

European Haemophilia Consortium

Zeidler

Cornelia

Medizinische Hochschule Hannover

4.   Haruldasi haigusi käsitlevad projektid, mida rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogrammide alusel

4.1.   Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogrammide alusel rahastatud haruldasi haigusi käsitlevate käimasolevate ja/või lõpetatud projektide esindajate nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Blay | Jean-Yves | European Organisation for Research and Treatment of Cancer |
| Bushby | Kate | Institute of Human Genetics, University of Newcastle |
| De Baets | Marc | School for mental health and neuroscience, Maastricht University |
| Hiort | Olaf | Universitätsklinikum Schleswig-Holstein |
| Koutouzov | Sophie | GIS-Institut des Maladies Rares |
| Wagemaker | Gerard | Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Blay

Jean-Yves

European Organisation for Research and Treatment of Cancer

Bushby

Kate

Institute of Human Genetics, University of Newcastle

De Baets

Marc

School for mental health and neuroscience, Maastricht University

Hiort

Olaf

Universitätsklinikum Schleswig-Holstein

Koutouzov

Sophie

GIS-Institut des Maladies Rares

Wagemaker

Gerard

Department of Hematology, Erasmus University Medical Center Rotterdam

4.2.   Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu raamprogrammide alusel rahastatud haruldasi haigusi käsitlevate käimasolevate ja/või lõpetatud projektide esindajate asendusliikmete nimekiri tähestikulises järjekorras

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Matthijs | Gert | Centre for Human Genetics, University of Leuven |
| Palau | Francesc | Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras |
| Picci | Piero | Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna |
| Rieß | Olaf | Institute of Medical Genetics, University of Tübingen |
| Tanner | Stuart | Emeritus professor at University of Sheffield |
| Zambruno | Giovanna | Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Matthijs

Gert

Centre for Human Genetics, University of Leuven

Palau

Francesc

Centro de Investigación Biomédica en Red de Enfermedades Raras

Picci

Piero

Istituto Ortopedico Rizzoli di Bologna

Rieß

Olaf

Institute of Medical Genetics, University of Tübingen

Tanner

Stuart

Emeritus professor at University of Sheffield

Zambruno

Giovanna

Istituto Dermopatico dell'Immacolata, Roma

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/6

---

Euro vahetuskurss (1)

27. juuli 2010

2010/C 204/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3033 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,79 |
| DKK | Taani kroon | 7,4530 |
| GBP | Inglise nael | 0,83820 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4615 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3775 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9995 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,090 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 283,74 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 4,0045 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2478 |
| TRY | Türgi liir | 1,9701 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4402 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3382 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1214 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7662 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7731 |
| KRW | Korea won | 1 539,82 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5180 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,8345 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2470 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 750,25 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1504 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,676 |
| RUB | Vene rubla | 39,3550 |
| THB | Tai baht | 41,966 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2928 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,4437 |
| INR | India ruupia | 60,8090 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3033

JPY

Jaapani jeen

113,79

DKK

Taani kroon

7,4530

GBP

Inglise nael

0,83820

SEK

Rootsi kroon

9,4615

CHF

Šveitsi frank

1,3775

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9995

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,090

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

283,74

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

4,0045

RON

Rumeenia leu

4,2478

TRY

Türgi liir

1,9701

AUD

Austraalia dollar

1,4402

CAD

Kanada dollar

1,3382

HKD

Hongkongi dollar

10,1214

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7662

SGD

Singapuri dollar

1,7731

KRW

Korea won

1 539,82

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5180

CNY

Hiina jüaan

8,8345

HRK

Horvaatia kuna

7,2470

IDR

Indoneesia ruupia

11 750,25

MYR

Malaisia ringit

4,1504

PHP

Filipiini peeso

59,676

RUB

Vene rubla

39,3550

THB

Tai baht

41,966

BRL

Brasiilia reaal

2,2928

MXN

Mehhiko peeso

16,4437

INR

India ruupia

60,8090

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/7

---

Konkursikutse – Programm „Kultuur” (2007–2013)

Programmi meetmete rakendamine: mitmeaastased koostööprojektid; koostöömeetmed; erimeetmed (kolmandad riigid) ja Euroopa tasandil tegutsevate kultuuri valdkonna asutuste toetamine

2010/C 204/04

SISSEJUHATUS

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusel nr 1855/2006/EÜ, (1) millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013), (edaspidi „programm „Kultuur””). Käesoleva konkursikutse üksikasjalikud tingimused on programmi „Kultuur” (2007–2013) juhendis, mis on avaldatud veebisaidil Europa (vt VIII punkt). Programmi juhend on käesoleva konkursikutse lahutamatu osa.

I.   Eesmärgid

Programmi „Kultuur” eesmärk on tugevdada eurooplaste ühisel kultuuripärandil põhinevat kultuuriruumi, aidates ühtlasi kaasa Euroopa kodakondsuse kujunemisele. Selleks arendatakse abikõlblike riikide (2) kultuurivallas tegutsejate vahel koostööd.

Programmi kolm erieesmärki on:

| — | edendada kultuurisektori töötajate riikidevahelist liikuvust; |
| --- | --- |

—

edendada kultuurisektori töötajate riikidevahelist liikuvust;

| — | toetada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust; |
| --- | --- |

—

toetada kunstiteoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist ringlust;

| — | soodustada kultuuridevahelist dialoogi. |
| --- | --- |

—

soodustada kultuuridevahelist dialoogi.

Programm põhineb paindlikul interdistsiplinaarsel lähenemisel ning keskendub vajadustele, mida väljendasid kultuurivallas tegutsejad programmi koostamisele eelnenud avalikul konsulteerimisel.

II.   Tegevussuunad

Käesolev konkursikutse hõlmab programmi „Kultuur” järgmisi tegevussuundi:

1.   Kultuurimeetmete toetamine (tegevussuunad 1.1, 1.2.1 ja 1.3.5)

Kultuuriorganisatsioonidele antakse projektide jaoks toetust, et edendada piiriülest koostööd ning arendada ja korraldada kultuuri- ja kunstiüritusi.

Kõnealuse tegevussuuna eesmärk on aidata programmis „Kultuur” osalevate riikide organisatsioonidel (teatrid, muuseumid, kutseliidud, uurimiskeskused, ülikoolid, kultuuriinstituudid ja riigiasutused) teha koostööd, mille raames saaksid eri valdkondade töötajad koos tegutseda ja laiendada oma kultuuri- ja kunstitegevust teistesse riikidesse.

Tegevussuund on jagatud neljaks kategooriaks, allpool on nende üksikasjalik kirjeldus.

Tegevussuund 1.1: mitmeaastased koostööprojektid (kestusega 3–5 aastat)

Esimese kategooria eesmärk on edendada mitmeaastaseid riikidevahelisi suhteid, julgustades vähemalt kuut kultuurivallas tegutsejat vähemalt kuuest abikõlblikust riigist tegema valdkonnasisest ja valdkondadevahelist koostööd, et arendada kolme kuni viie aasta jooksul ühist kultuuritegevust. ELi toetus võib olla 200 000–500 000 eurot aastas, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast. Rahastamise eesmärk on aidata luua projektile geograafiline mõõde ja seda laiendada ning muuta püsivaks ka pärast rahastamise lõppu.

Tegevussuund 1.2.1: koostööprojektid (kestusega kuni 24 kuud)

Teine kategooria käsitleb meetmeid, mida võtavad ühiselt vähemalt kolm kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist kuni kahe aasta jooksul, tehes valdkonnasisest ja -ülest koostööd. Eritähelepanu on suunatud pikaajalise koostöö meetmetele. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 eurot, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

Tegevussuund 1.3.5: kolmandate riikidega tehtava koostöö erimeetmed (kestusega kuni 24 kuud)

Kolmanda kategooriana toetatakse kultuurikoostöö projekte, millega edendatakse kultuurivahetust programmis osalevate riikide ja Euroopa Liiduga koostöölepingu sõlminud kolmandate riikide vahel, tingimusel et leping sisaldab kultuuri käsitlevaid klausleid. Iga aasta kohta valitakse osalejaks üks või mitu kolmandat riiki. Valitud riigi (riikide) nimi (nimed) avaldatakse enne taotluse esitamise tähtpäeva programmi veebilehel (vt punkt VII).

Meede peab sisaldama rahvusvahelise koostöö konkreetset mõõdet. Koostööprojektid hõlmavad vähemalt kolme kultuurivallas tegutsejat vähemalt kolmest abikõlblikust riigist ja näevad ette kultuurikoostööd vähemalt ühe asutusega valitud kolmandatest riikidest ja/või kultuuritegevust neis riikides. ELi toetus võib olla 50 000–200 000 eurot, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

2.   Kirjandustõlke projektid (kestusega kuni 24 kuud) (tegevussuund 1.2.2)

Selle tegevussuunaga toetatakse tõlkeprojekte. Kirjanduse tõlkimiseks antava ELi toetuse eesmärk on laiendada teadmisi kaaseurooplaste kirjandusest ja kirjanduspärandist, edendades kirjandusteoste riikidevahelist ringlust. Kirjastustele võidakse anda toetust ilukirjandusteoste ühest Euroopa Liidu keelest teise tõlkimiseks ja avaldamiseks. ELi toetus võib olla 2 000–60 000 eurot, kuid mitte enam kui 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

3.   Toetus Euroopa kultuurifestivalidele (projektid kestusega kuni 12 kuud või partnerlused kestusega 3 aastat) (tegevussuund 1.3.6)

Selle tegevussuunaga toetatakse Euroopa mõõtmega festivale, mis aitavad saavutada programmi üldeesmärke (kultuuritöötajate liikuvus, kunstiteoste ringlus ja kultuuridevaheline dialoog).

Toetuse maksimaalne summa on 100 000 eurot, mis moodustab maksimaalselt 60 % abikõlblikest kuludest. Toetust võib anda festivali ühele või kolmele toimumisele.

4.   Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine (2. tegevussuund) (toetus ühele 12-kuulisele projektile või 3-aastasele partnerlusele)

Tegevustoetust võivad saada kultuuriorganisatsioonid, mis tegutsevad või soovivad tegutseda kultuuri valdkonnas Euroopa tasandil. Kõnealune tegevussuund on mõeldud organisatsioonidele, mis annavad ühisele kultuurikogemusele Euroopa mõõtme.

Selle tegevussuuna alusel toetatakse abisaavate organisatsioonide püsitegevusega seotud kulusid. See erineb tunduvalt programmi teiste tegevussuundade alusel antavatest toetustest.

Selle tegevussuuna alusel on abikõlblikud kolme liiki organisatsioonid:

| a) | kultuurisaadikud; |
| --- | --- |

a)

kultuurisaadikud;

| b) | esindusvõrgustikud; |
| --- | --- |

b)

esindusvõrgustikud;

| c) | struktureeritud arutelufoorumid. |
| --- | --- |

c)

struktureeritud arutelufoorumid.

ELi toetuse suurus sõltub taotlemiskategooriast; toetus ei või olla suurem kui 80 % abikõlblike kulude kogusummast.

5.   Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid (kestusega kuni 24 kuud) (tegevussuund 3.2)

Selle kategooriaga soovitakse toetada era- või avalike asutuste vahelisi koostööprojekte (riiklikud, regionaalsed või kohalikud kultuuriteenused, kultuuriuurimis- või sihtasutused, ülikoolide kultuuriosakonnad, erialased organisatsioonid ja võrgud), millel on otsene ja praktiline analüüsi, hindamise või kultuuripoliitika kohaliku, regionaalse, riikliku ja/või Euroopa tasandi mõju uurimise kogemus seoses Euroopa kultuuriprogrammi kolmest eesmärgist ühe või enama hindamisega: (3)

| — | kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine; |
| --- | --- |

—

kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine;

| — | kultuuri kui loovuse allika edendamine Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia raames; |
| --- | --- |

—

kultuuri kui loovuse allika edendamine Lissaboni majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia raames;

| — | kultuuri kui Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine, võttes arvesse UNESCO konventsiooni kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta (4). |
| --- | --- |

—

kultuuri kui Euroopa Liidu rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine, võttes arvesse UNESCO konventsiooni kultuuriliste väljendusviiside mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise kohta (4).

Meetmetega peab olema seotud vähemalt kolm organisatsiooni, mis on juriidiliselt asutatud vähemalt kolmes programmi osalisriigis.

Toetuse maksimaalne summa on 120 000 eurot aastas, mis moodustab maksimaalselt 60 % abikõlblikest kuludest.

III.   Meetmed ja abikõlblikud kandidaadid

Programmis võivad osaleda igat liiki kultuurivaldkonnas tegutsejad, tingimusel et asjaomased organisatsioonid on mittetulunduslikud. Audiovisuaalse valdkonna kultuuriüritused ja tegevused (sh filmifestivalid), mis on hõlmatud programmiga MEDIA, ei ole programmi „Kultuur” raames abikõlblikud. Kuid mittetulundusettevõtted, mille põhitegevus on audiovisuaalvaldkond, on programmi „Kultuur” 2. tegevussuuna kategooria „Võrgustikud” alusel abikõlblikud, sest selline toetus programmis MEDIA puudub.

Abikõlblik taotleja:

| — | peab olema avalik-õiguslik (5) või eraõiguslik organisatsioon, kes on juriidiline isik ja põhitegevus on kultuurivaldkonnas (kultuuri- või loomesektor); |
| --- | --- |

—

peab olema avalik-õiguslik (5) või eraõiguslik organisatsioon, kes on juriidiline isik ja põhitegevus on kultuurivaldkonnas (kultuuri- või loomesektor);

| — | peab omama peakontorit ühes abikõlblikus riigis. |
| --- | --- |

—

peab omama peakontorit ühes abikõlblikus riigis.

Füüsilised isikud ei saa kõnealuse programmi raames toetust taotleda.

IV.   Abikõlblikud riigid

Kõnealuse programmi alusel võivad toetust taotleda:

| — | ELi liikmesriigid (6); |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriigid (6);

| — | EMPi riigid (7) (Island, Liechtenstein, Norra); |
| --- | --- |

—

EMPi riigid (7) (Island, Liechtenstein, Norra);

| — | ELi kandidaatriigid (Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning Türgi, Serbia ja Montenegro). |
| --- | --- |

—

ELi kandidaatriigid (Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik ning Türgi, Serbia ja Montenegro).

Tulevikus võivad saada abikõlblikuks Lääne-Balkani riigid (Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina), kui sõlmitakse asjaomaste riikide programmis osalemist käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum (8).

V.   Toetuse määramise kriteeriumid

Tegevussuunad 1.1, 1.2.1 ja 1.3.5:

| — | kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

—

kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust;

| — | tegevuste seos programmi erieesmärkidega; |
| --- | --- |

—

tegevuste seos programmi erieesmärkidega;

| — | kavandatavate tegevuste ulatus ja edukas tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatavate tegevuste ulatus ja edukas tipptasemel rakendamine;

| — | koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet; |
| --- | --- |

—

koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet;

| — | kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende toetamine; |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende toetamine;

| — | kui pikaajalist mõju tegevus võib tekitada (jätkusuutlikkus); |
| --- | --- |

—

kui pikaajalist mõju tegevus võib tekitada (jätkusuutlikkus);

| — | rahvusvahelise koostöö mõõde (üksnes kolmandate riikidega koostöö projektide korral, tegevussuund 1.3.5). |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö mõõde (üksnes kolmandate riikidega koostöö projektide korral, tegevussuund 1.3.5).

Tegevussuund 1.2.2:

| — | kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust ja tegevuse vastavus programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust ja tegevuse vastavus programmi eesmärkidele;

| — | kavandatavate tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatavate tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine. |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine.

Tegevussuund 1.3.6:

| — | Euroopa lisandväärtus ja kavandatud tegevuste Euroopa mõõde; |
| --- | --- |

—

Euroopa lisandväärtus ja kavandatud tegevuste Euroopa mõõde;

| — | projekti läbiviimise kvaliteet ja laad; |
| --- | --- |

—

projekti läbiviimise kvaliteet ja laad;

| — | mõju avalikkusele; |
| --- | --- |

—

mõju avalikkusele;

| — | Euroopa kultuuritöötajate osalus vahetusprogrammides ja nende programmide kvaliteet. |
| --- | --- |

—

Euroopa kultuuritöötajate osalus vahetusprogrammides ja nende programmide kvaliteet.

Tegevussuund 2:

| — | kuivõrd tööprogramm ja sellega seotud tegevused suudavad luua tõelist Euroopa lisandväärtust, samuti kavandatud tegevuste Euroopa mõõde; |
| --- | --- |

—

kuivõrd tööprogramm ja sellega seotud tegevused suudavad luua tõelist Euroopa lisandväärtust, samuti kavandatud tegevuste Euroopa mõõde;

| — | tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste seos programmi erieesmärkidega; |
| --- | --- |

—

tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste seos programmi erieesmärkidega;

| — | kavandatava tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatava tööprogrammi ja sellega seotud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine;

| — | kuivõrd kavandatud tööprogramm ja sellega seotud tegevused tekitavad tulemusi, mis jõuavad nii otseselt kui ka kaudselt võimalikult paljude inimesteni; |
| --- | --- |

—

kuivõrd kavandatud tööprogramm ja sellega seotud tegevused tekitavad tulemusi, mis jõuavad nii otseselt kui ka kaudselt võimalikult paljude inimesteni;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine; |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine;

| — | kuivõrd tegevused suudavad luua vajalikul tasemel jätkusuutlikkust (pikaajalised tulemused ja koostöö) ning toimida eeskujuna võimalikele projektialgatajatele. |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused suudavad luua vajalikul tasemel jätkusuutlikkust (pikaajalised tulemused ja koostöö) ning toimida eeskujuna võimalikele projektialgatajatele.

Tegevussuund 3.2:

| — | kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust; |
| --- | --- |

—

kuivõrd projekt suudab luua tõelist Euroopa lisandväärtust;

| — | tegevuste vastavus programmi erieesmärkidele Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava raames; |
| --- | --- |

—

tegevuste vastavus programmi erieesmärkidele Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava raames;

| — | kavandatud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine; |
| --- | --- |

—

kavandatud tegevuste ulatus ja tipptasemel rakendamine;

| — | koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet; |
| --- | --- |

—

koordineerijate ja kaaskorraldajate vahelise partnerluse kvaliteet;

| — | kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused tekitavad tulemusi, mis vastavad programmi eesmärkidele;

| — | kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine; |
| --- | --- |

—

kuivõrd asjakohane on kavandatud tegevuste tulemustest teavitamine ja nende levitamine;

| — | kuivõrd tegevused tekitavad pikaajalist mõju (jätkusuutlikkus). |
| --- | --- |

—

kuivõrd tegevused tekitavad pikaajalist mõju (jätkusuutlikkus).

VI.   Eelarve

Programmi eelarve aastateks 2007–2013 on 400 miljonit eurot (9). Aasta assigneeringute kogusumma, sh eraldised meetmetele, mis ei sisaldu programmi juhendis, võib sõltuvalt aastast ulatuda umbes 43 miljonist eurost kuni umbes 58 miljoni euroni.

Programmikomitee kiidab komisjoni ettepaneku alusel heaks aasta eelarve tegevussuundade kaupa jagunemise (vastavalt allpool esitatud summadele).

2011. aasta ettenähtud eelarve järgmistele tegevussuundadele:

| Tegevussuund 1.1: | mitmeaastased koostööprojektid | 20 204 724 EUR |
| --- | --- | --- |
| Tegevussuund 1.2.1: | koostööprojektid | 18 500 000 EUR |
| Tegevussuund 1.2.2: | kirjandustõlke projektid | 2 700 000 EUR |
| Tegevussuund 1.3.5: | koostööprojektid kolmandate riikidega | 1 500 000 EUR |
| Tegevussuund 1.3.6: | toetus Euroopa kultuurifestivalidele | 2 500 000 EUR |
| Tegevussuund 2: | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine | 6 100 000 EUR |
| Tegevussuund 3.2: | Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid | 7 000 000 EUR |

Tegevussuund 1.1:

mitmeaastased koostööprojektid

20 204 724 EUR

Tegevussuund 1.2.1:

koostööprojektid

18 500 000 EUR

Tegevussuund 1.2.2:

kirjandustõlke projektid

2 700 000 EUR

Tegevussuund 1.3.5:

koostööprojektid kolmandate riikidega

1 500 000 EUR

Tegevussuund 1.3.6:

toetus Euroopa kultuurifestivalidele

2 500 000 EUR

Tegevussuund 2:

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine

6 100 000 EUR

Tegevussuund 3.2:

Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid

7 000 000 EUR

VII.   Taotluste esitamise tähtpäev

| Tegevussuunad | Taotluste esitamise tähtpäev |
| --- | --- |
| Tegevussuund 1.1: | Mitmeaastased koostööprojektid | 1. oktoober 2010 |
| Tegevussuund 1.2.1: | Koostööprojektid | 1. oktoober 2010 |
| Tegevussuund 1.2.2: | Kirjandustõlke projektid | 3. veebruar 2011 |
| Tegevussuund 1.3.5: | Erikoostööprojektid kolmandate riikidega | 3. mai 2011 |
| Tegevussuund 1.3.6: | Toetus Euroopa kultuurifestivalidele | 15. november 2010 |
| Tegevussuund 2: | Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine | 15. september 2010 |
| Tegevussuund 3.2: | Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid | 1. oktoober 2010 |

Tegevussuunad

Taotluste esitamise tähtpäev

Tegevussuund 1.1:

Mitmeaastased koostööprojektid

1. oktoober 2010

Tegevussuund 1.2.1:

Koostööprojektid

1. oktoober 2010

Tegevussuund 1.2.2:

Kirjandustõlke projektid

3. veebruar 2011

Tegevussuund 1.3.5:

Erikoostööprojektid kolmandate riikidega

3. mai 2011

Tegevussuund 1.3.6:

Toetus Euroopa kultuurifestivalidele

15. november 2010

Tegevussuund 2:

Euroopa tasandil kultuurivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide toetamine

15. september 2010

Tegevussuund 3.2:

Kultuuripoliitika analüüsiga tegelevate asutuste koostööprojektid

1. oktoober 2010

Kui tähtpäev satub nädalavahetusele või taotleja riigi riigipühale, ei anta pikendust ning taotlejad peavad seda taotluse esitamise kavandamisel arvestama.

Programmi „Kultuur” taotluste esitamise tähtpäevad on järgmistel aastatel samad kuupäevad, mis on esitatud programmi juhendis.

VIII.   Lisateave

Üksikasjalikud taotlemistingimused on programmi „Kultuur” juhendist järgmistel veebilehtedel:

| | Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraat

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.php |
| --- | --- |

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.php

---

(1)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

(2)  Vt IV punkt.

(3)  Vt teatis Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, KOM(2007) 242 (lõplik): http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_fr.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Avalik-õiguslikuks organisatsiooniks loetakse mis tahes organisatsiooni, mille kuludest osa katab õiguspäraselt riigieelarvest kas keskvalitsus, piirkondlik või kohalik omavalitsus. See tähendab, et neid kulusid rahastatakse õigusnormidega ettenähtud maksudest, trahvidest või tasudest kogunenud avaliku sektori vahenditest, ilma et kasutataks taotlusmenetlust, mille puhul ei pruugiks need asutused vahendite saamisel edukad olla. Organisatsioone, mille olemasolu sõltub riigi rahastamisest ja mis saavad aasta-aastalt toetusi, kuid mille puhul on vähemalt teoreetiline võimalus, et ühel aastal ei pruugi nad raha saada, loetakse eraõiguslikeks organisatsioonideks.

(6)  27 Euroopa Liidu liikmesriiki: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik.

(7)  Euroopa Majanduspiirkond.

(8)  Arengute kohta seoses nende kolmandate riikidega avaldatakse täiendavat teavet täitevasutuse veebilehel: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Programmi eelarvet toetavad ka abikõlblikud ELi mittekuuluvad riigid.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 204/05

| 1. | 19. juulil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Nippon Telegraph and Telephone Corporation („NTT”, Jaapan) omandab 15. juulil 2010 väljakuulutatud avalikul pakkumisel täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Dimension Data Holdings Plc („Dimension Data”, Lõuna-Aafrika Vabariik) üle. |
| --- | --- |

1.

19. juulil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Nippon Telegraph and Telephone Corporation („NTT”, Jaapan) omandab 15. juulil 2010 väljakuulutatud avalikul pakkumisel täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Dimension Data Holdings Plc („Dimension Data”, Lõuna-Aafrika Vabariik) üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | NTT: infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniteenused klientidele väljaspool Jaapanit ning regionaalsed telekommunikatsiooniteenused Jaapanis; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

NTT: infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniteenused klientidele väljaspool Jaapanit ning regionaalsed telekommunikatsiooniteenused Jaapanis;

| — | Dimension Data: infotehnoloogiateenused. |
| --- | --- |

—

Dimension Data: infotehnoloogiateenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5938 – Nippon Telegraph and Telephone Corporation/Dimension Data Holdings PLC):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 204/06

| 1. | 20. juulil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Silver Lake Group L.L.C. („Silver Lake”, Ameerika Ühendriigid) ja ettevõtja CIE Management II Limited („CIE”, Kanalisaared) poolt hallatava ettevõtja BC European Capital VIII teatud usaldusühingud omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja MultiPlan, Inc. („MultiPlan”, Ameerika Ühendriigid) emaettevõtja MultiPlan Holdings, Inc. üle. |
| --- | --- |

1.

20. juulil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Silver Lake Group L.L.C. („Silver Lake”, Ameerika Ühendriigid) ja ettevõtja CIE Management II Limited („CIE”, Kanalisaared) poolt hallatava ettevõtja BC European Capital VIII teatud usaldusühingud omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja MultiPlan, Inc. („MultiPlan”, Ameerika Ühendriigid) emaettevõtja MultiPlan Holdings, Inc. üle.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Silver Lake: investeerimine tehnoloogiale ning tehnoloogiapõhistele ja nendega seotud kasvavatele tööstusharudele keskendunud ettevõtetesse; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Silver Lake: investeerimine tehnoloogiale ning tehnoloogiapõhistele ja nendega seotud kasvavatele tööstusharudele keskendunud ettevõtetesse;

| — | CIE: investeerimine ettevõtetesse; |
| --- | --- |

—

CIE: investeerimine ettevõtetesse;

| — | MultiPlan: juurdepääsu võimaldamine tervishoiuteenuste osutajate sõltumatule võrgustikule Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

—

MultiPlan: juurdepääsu võimaldamine tervishoiuteenuste osutajate sõltumatule võrgustikule Ameerika Ühendriikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5947 – Silver Lake/CIE/MultiPlan Holdings):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 28.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 204/15

---

Taotluse avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõikele 2

2010/C 204/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BAYERISCHES RINDFLEISCH”/„RINDFLEISCH AUS BAYERN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0640-08.08.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Bayerisches Rindfleisch”/„Rindfleisch aus Bayern”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Bayerisches Rindfleisch” on rümp või tükeldatud liha, mis on saadud Baieris sündinud, kasvatatud, nuumatud ja kuni tapale viimiseni Baieris elanud veistelt (kõik kategooriad). Toode „Bayerisches Rindfleisch” valmistamiseks kasutataval rümbal ei tohi olla ühtegi DFD-liha tunnust ja pH-tase peab olema vähem kui 6,0. DFD lihana käsitatakse liha, mis on tume (dark), tuim (firm) ja kuiv (dry). Selliste tunnustega liha klassifitseeritakse puudulikuks. Lisaks sellele peab „Bayerisches Rindfleisch” vastama ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala lihakusklassidele E, U või R ning rasvasusklassidele 2–4.

Looduskeskkonna ja ilmastikutingimuste tõttu erineb Baieri veisetõugude koostis olulisel määral Saksamaa ülejäänud veisetõugude kogumist.

Kõnealune erinevus on väga selge võrreldes Põhja-Saksamaa liidumaadega, kus valdav veisetõug on holstein-friisi piimajõudlustõug, samal ajal kui Baieris on rohkem kui 80 % ulatuses levinud kaheotstarbelised kirjut tõugu (Fleckvieh) veised, millele järgnevad pruunid (Braunvieh) ja kollased (Gelbvieh) veised. Lisaks sellele on Baieris veel ka elupaigaga kohanenud Murnau-Werdenfelsi ja Pinzgau tõugu veised. „Bayerisches Rindfleisch” tootmiseks saadud liha võib olla saadud siiski üksnes Baieri traditsioonilist Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgau ja Murnau-Werdenfels'i tõugu veistelt.

Toote „Bayerisches Rindfleisch” spetsifikaadi alla liigitatav veiseliha peab vastavalt tapaloomade liigile vastama ka vanuse ja tapakaaluga seotud nõuetele.

Vasikas: vähemalt viiekuuselt võõrutatud loom, kelle tapavanus on kõige rohkem kaheksa kuud ning minimaalne mass 120 kg ja maksimaalne mass 220 kg.

Noorloom: kaheksa kuni kaheteist kuu vanune veis, kelle minimaalne mass on 150 kg ja maksimaalne mass 300 kg.

Veis: rohkem kui kaksteist kuud vana lehm või pull, kelle minimaalne mass on 220 kg. Pullide tapakaal on maksimaalselt 430 kg ja elupuhune vanus 24 kuud. Lehmade puhul on tapavanus piiratud seitsme aasta ja tapakaaluga 450 kg.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Loomade sünd, kasvatamine ja nuumamine – seega kogu elutsükkel peab põhimõtteliselt toimima Baieris.

Loomade tapaga seoses ei esitata geograafilisele asukohale ühtegi piirangut. Tapale viidavad veised peavad siiski pealelaadimise lõpetamisest alates kolme tunni jooksul olema tapamajja kohale toimetatud. Sellega tagatakse toote „Bayerisches Rindfleisch” jaoks kasutatava veiseliha kõrge kvaliteedi säilimine. Liiga pika veokestuse tulemusel halvenevad liha tapanäitajad (nt DFD).

Kõikidel turustusetappidel toote „Bayerisches Rindfleisch” kvaliteeti tagavate aspektidena on vaja silmas pidada järgmist. Nimetust „Bayerisches Rindfleisch” tohib kasutada üksnes sellise liha puhul, mis on saadud veistelt, kelle Baieris kulgenud pidev elukäik alates sünnist kuni nuumamiseni on lünkadeta tuvastatav, ning mis lisaks nendele etappidele vastab koonddokumendi kriteeriumidele. Stabiilselt kõrge kvaliteet tagatakse sellega, et iga loom peab olema registreeritud loomade päritolu ja teabe andmebaasis (vt http://www.hi-tier.de/) või sarnastes süsteemides. Kõnealune päritoludokument on loomale kuni tapamajani kaasa pandud.

3.6.   Viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta kehtivad erieeskirjad:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Baierimaa

5.   Seos piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Juba sajandeid on Baieri maastikupildile iseloomulikud nii veisekasvatus kui ka sellega seotud rohumaaviljelus. Eriti märgatav on see Baieri keskmäestikus ja Alpide eelmäestikus, kus rohkem kui haritavat pinda on aasasid ja karjamaid ning kliima- ja topograafilised tingimused soodustavad Baierile tunnuslikku veisekasvatust. Alpide eelmäestiku rohumaavööndis on veisekasvatus olnud pikka aega talude püsimajäämise alustala. Tuleb silmas pidada, et ka Baieri muudes piirkondades kasvatatakse olulisel määral traditsiooniliselt veiseid, kellelt saadud liha turustatakse tavapäraselt tootena „Bayerisches Rindfleisch”.

5.2.   Toote eripära:

Aretus

Baieri loomakasvatus on maailmakuulus ja tunnustatud. Nii näiteks eksporditakse Baieri aretusloomi kogu maailma riikidesse. Väga edukad aretusühingud asuvad Weilheimis ja Miesbachis. Kogu maailmas on Baieri veised hinnatud hea lihatootlikkuse ja piimajõudluse kombinatsiooni poolest.

Baieri traditsioonilist Fleckvieh, Braunvieh, Gelbvieh, Pinzgau ja Murnau-Werdenfels'i tõugu veised moodustavad liidumaa üldkarjast rohkem kui 90 %. Kõik need tõud on enamasti või üksnes Baierist pärit.

Baieri veiselihatoodangu jaoks olulise kirjut tõugu veise aretuslugu algab Tegernsee äärsest Gmundist pärit Max Obermaier ja Johann Fischbacheriga, kes 1873. aastal tõid Šveitsist kuulsat simmenthali tõugu veised oma kodusesse Miesbachi.

Miesbachis on tänapäeval tuntuim, kõige suuremaid noorloomade ja vasikate müüginäitajaid saavutanud kirjut tõugu veiste aretusühing. Aretuspiirkond ulatub Münchenist Austria piirini ning külgneb läänes Weilheimi ja idas Traunsteini aretuspiirkonnaga. Ligikaudu 1 800 põllumajandusettevõttes on umbes 50 000 tõuraamatusse kantud lehma. Enamasti kasvatatakse noorloomi karjamaal ja Alpi aasadel, kuid see ei ole kohustuslik. Aretusveiste tugevad küljed on: jõudlus, tervis, parim udar, parim kehaehitus. Kirjut tõugu veis on väga kohanemisvõimeline. Miesbachi aretusühing on oma nimele kuulsust toonud nii Euroopas kui kogu maailmas.

Lisaks kirjut tõugu veistele aretati omal ajal ka muid Baieri tüüpilisi tõuge nagu Allgäu kirjut tõugu, Frangi kollast tõugu, Pinzgau ning Murnau-Werdenfelsi tõugu veiseid. Kirjut tõugu veiste kodupaik on eelkõige Allgäu karmis mäestiku- ja Alpi piirkonnas ning selle alaga külgnevas rohumaa- ja söödakasvatuspiirkonnas.

Toote „Bayerisches Rindfleisch” maine

„Bayerisches Rindfleisch” on tuntud nii Saksamaal kui välismaal, tootel on hea maine ja seda eksporditakse suurtes kogustes Itaaliasse ja Prantsusmaale. Prantsusmaal turustatakse toodet „Bayerisches Rindfleisch” nimetuse all „Bouef De Baviere”, et sihiteadlikult ära kasutada tootele osaks saanud Prantsuse tarbijate kõrget hinnangut.

Müncheni tehnikaülikooli 1998., 2003. ja 2007. teostatud tarbijauuringust nähtub selgelt, et tarbijad hindavad kõrgelt toodet „Bayerisches Rindfleisch”. Tunnistusena toote „Bayerisches Rindfleisch” hea maine kohta nähtub 2003. ja 2007. aasta uurimustest, et ühe kilogrammi veisepraeliha eest ollakse valmis maksma ligikaudu 85 eurosenti rohkem (65 eurosenti 2007. aastal). Lisaks sellele arvas 2003. aasta kogu Saksamaad hõlmanud uurimuse käigus 65 % küsitletutest (Lõuna-Saksamaal 88 %), et toode „Bayerisches Rindfleisch” on väga kõrge või kõrge kvaliteediga. Sellega seoses nõustus 75 % Lõuna-Saksamaal küsitletud tarbijaist väitega, et Baieris on veiselihakasvatuseks olemas head looduslikud tingimused; 63 % vastas, et Baieri loodus on veel ürgne ja puutumata, mis tagab „Bayerisches Rindfleisch” kvaliteedi ja hea maitse.

Arusaam toote „Bayerisches Rindfleisch” kõrgest kvaliteedist põhineb seega eelkõige tarbija tunnetuslikul seosel toote päritolu ja kvaliteediga. Toote eriline maine ja hea maine põhjuslik seos piirkonnaga on leidnud kinnitust ka hiljutiste andmekogumiste käigus.

Seos Baieri söögikultuuriga

Möödunud aegadel oli Baieris veiseliha söögiks eelkõige pühade ajal – ületõusmispühadel, nelipühade, kirmese ja jõulude ajal. Baieri köögis on keedetud veiseliha väga olulise tähtsusega. Keedetud veiselihal (või ka härjaliha) lasevad sööjad kogu Baieris suure rõõmuga hea maitsta. Tüüpilised Baieri road on veel „Tellerfleisch”, „Münchener Kronfleisch”„Bofflamot” (Bouef à la mode). Veise- või vasikaliha sisaldab üks kuulsamaid Baieri vorstitooteid – Münchner Weißwurst. Valge vorsti (Weißwurst) vähemalt 51 % vasikaliha osa annab tootele maailmakuulsuse toonud tunnusliku maitse.

Kõiki turustusetappe hõlmava kvaliteedi garantiiga tagatud liha kõrge kvaliteet

Viimase kahekümne aasta jooksul kõiki turustusetappe hõlmava kvaliteedi garantiiga on saavutatud toote eriline maine, mida ulatuslikult edasi toetatakse ja edendatakse.

Eelkõige väheväärtusliku DFD-liha (tume, tuim, kuiv) väljasorteerimine ja kvaliteedi garantii kohustusliku kriteeriumina pH-taseme 6,0 mõõtmine ja järgimine on olulisel määral kaasa aidanud tarbijate hulgas toote „Bayerisches Rindfleisch” suure tuntuse ja hea maine saavutamisele ning veiseliha ostmisel vajaliku otsuse tegemisele.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Baieri peamised loomakasvatusalad on Alpide, Alpi eelmäestiku, Alpi eelmäestiku küngastiku ja Ida-Baieri keskmäestiku piirkonnad. Baieri ulatuslike alade veisekasvatuse ja veiselihatootmise sajanditepikkune traditsioon ja olulisus on taganud veisearetajate ja -kasvatajate põhjaliku erialase asjatundlikkuse. Toote „Bayerisches Rindfleisch” kõrge tunnustus tarbijate hulgas on välja kujunenud tänu „Bayerisches Rindfleisch” liha kvaliteedi, maine ja maitse ainulaadusele. Need erilised omadused on saadud tänu eespool kirjeldatud Baieri tüüpiliste tõugude ning täpsustatud vanuse- ja kaalukriteeriumidele vastavate veiste kvaliteetsele lihale. Eespool nimetatud põhjused ja veiseliha olulisus Baieri söögikultuuris on kaasa aidanud toote „Bayerisches Rindfleisch” erilisele mainele, mis on teinud sellest Baieri liidumaa piiridest väljapoole ulatuva kuulsusega tuntud piirkondliku eriroa. Baierimaa on Saksamaa kõige tähtsam veisekasvatuspiirkond ning tõugude Fleckvieh, Braunvieh ja Gelbvieh rahvusvaheliselt tuntud aretuskeskus. Kogu Saksamaal 12,7 miljonist kõiki tõugu veistest on ligikaudu 3,5 miljonit veist (ca 27 %) Baieri põllumajandusettevõtetes.

Toote „Bayerisches Rindfleisch” tarbijate hulgas saavutatud kõrge tunnustatus on Baieri põllumajanduse ja toiduainetetööstuse aastakümnetepikkuse kvaliteetse töö (Geprüfte Qualität – Bayern) tulemus. Seda mainet on mitmeid kordi ja üheselt tõendatud eespool nimetatud 1998., 2003. ja 2007. aasta tarbijaküsitluste käigus.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Viide DPMA avaldamisele:

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/66 (7c (spetsifikaadi sõnastus, millele osutatakse lubavas otsuses))

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---