# Europos Sąjungos C 160/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.160.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 160 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 19d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.160.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 160

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 19d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 160/01 | Komisijos komunikatas dėl savanoriškų schemų ir ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos numatytųjų verčių | 1 |
| 2010/C 160/02 | Komisijos komunikatas dėl praktinio ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos taikymo ir biodegalų apskaitos taisyklių | 8 |
| 2010/C 160/03 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) (
  1
  ) | 17 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 160/01

Komisijos komunikatas dėl savanoriškų schemų ir ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos numatytųjų verčių

1

2010/C 160/02

Komisijos komunikatas dėl praktinio ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos taikymo ir biodegalų apskaitos taisyklių

8

2010/C 160/03

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) (
  1
  )

1

17

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 160/04 | Euro kursas | 18 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 160/05 | Sprendimas dėl ARFIN Compagnia di Assicurazioni e Riassicurazioni SpA reorganizavimo priemonės (Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 6 straipsnį) | 19 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 160/04

Euro kursas

18

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 160/05

Sprendimas dėl ARFIN Compagnia di Assicurazioni e Riassicurazioni SpA reorganizavimo priemonės (Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 6 straipsnį)

(Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 6 straipsnį)

19

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 160/06 | Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminių plytelių inicijavimą | 20 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 160/07 | Pranešimas asmenims, subjektams ir organizacijoms, Komisijos reglamentu (ES) Nr. 532/2010 įrašytiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui 7 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą sąrašą | 27 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 160/06

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminių plytelių inicijavimą

20

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 160/07

Pranešimas asmenims, subjektams ir organizacijoms, Komisijos reglamentu (ES) Nr. 532/2010 įrašytiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui 7 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą sąrašą

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/1

---

Komisijos komunikatas dėl savanoriškų schemų ir ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos numatytųjų verčių

2010/C 160/01

1.   ĮŽANGA

2009 m. ES pasiūlė taikyti plačiausią ir pažangiausią pasaulyje privalomą tvarumo schemą. Šie biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijai nustatyti Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvoje (1). Atitinkami biodegalų kriterijai nustatyti ir Degalų kokybės direktyvoje (2). Šie kriterijai taikomi ES pagamintiems ir į ją importuojamiems biodegalams ir skystiesiems bioproduktams. Valstybės narės privalo garantuoti, kad ūkinės veiklos vykdytojai užtikrintų atitiktį tvarumo kriterijams, kai į biodegalus ir (arba) skystuosius bioproduktus atsižvelgiama Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvoje, Degalų kokybės direktyvoje, Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairėse (3) ir Reglamente dėl keleivinių automobilių išmetamo CO2
   (4) išvardytais tikslais (5).

Pagal tvarumo schemą nustatytos dvi ūkinės veiklos vykdytojams tenkančios administracinės naštos mažinimo priemonės:

| 1) | galimybė taikyti pripažintas savanoriškas schemas arba dvišalius ir daugiašalius susitarimus ir taip įrodyti atitiktį kai kuriems arba visiems tvarumo kriterijams; |
| --- | --- |

1)

galimybė taikyti pripažintas savanoriškas schemas arba dvišalius ir daugiašalius susitarimus ir taip įrodyti atitiktį kai kuriems arba visiems tvarumo kriterijams;

| 2) | galimybė taikyti direktyvoje nurodytas numatytąsias vertes ir taip įrodyti atitiktį su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijusiam tvarumo kriterijui. |
| --- | --- |

2)

galimybė taikyti direktyvoje nurodytas numatytąsias vertes ir taip įrodyti atitiktį su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijusiam tvarumo kriterijui.

Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose schemose arba Sąjungos sudarytuose dvišaliuose ir daugiašaliuose susitarimuose pateikti tikslūs duomenys, susiję su tvarumo kriterijais. Komisija gali įtraukti naujų biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos metodų numatytąsias vertes ir atnaujinti esamas. Šiame komunikate nustatoma, kaip Komisija ketina vykdyti savo įsipareigojimus priimti tokius sprendimus. Jame pateikiama informacijos valstybėms narėms, trečiosioms šalims, ūkinės veiklos vykdytojams ir nevyriausybinėms organizacijoms.

Kartu su šiuo komunikatu Komisija priėmė Komunikatą dėl praktinio ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos taikymo ir biodegalų apskaitos taisyklių (6), kuriuo siekiama, kad nuosekliai taikyti tvarumo schemą būtų lengviau.

Šiame komunikate Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos straipsnių numeriais nurodomos konkrečios nuostatos. Lentelėje nurodyta, kuriose Degalų kokybės direktyvos vietose galima rasti atitinkamas nuostatas dėl biodegalų. Šiame komunikate nuorodos į direktyvą – tai nuorodos į Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą. Jei atitinkama nuostata yra ir Degalų kokybės direktyvoje, šios nuorodos taikomos ir tai direktyvai.

1 lentelė.   Šiame komunikate nurodyti straipsniai ir priedai

| Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva | Degalų kokybės direktyva |
| --- | --- |
| 17 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijai | 7b straipsnis. Biodegalų tvarumo kriterijai |
| 18 straipsnis. Atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimas | 7c straipsnis. Atitikties biodegalų tvarumo kriterijams patikrinimas |
| 19 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų įtakos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui apskaičiavimas | 7d straipsnis. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimas |
| 24 straipsnis. Skaidrumo platforma (7) | neįtraukta (8) |
| 25 straipsnis. Komitetai | neįtraukta |
| V priedas. Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir lygintino iškastinio kuro sukeliamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo taisyklės | IV priedas. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo taisyklės |

Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva

Degalų kokybės direktyva

17 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijai

7b straipsnis. Biodegalų tvarumo kriterijai

18 straipsnis. Atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimas

7c straipsnis. Atitikties biodegalų tvarumo kriterijams patikrinimas

19 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų įtakos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui apskaičiavimas

7d straipsnis. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimas

24 straipsnis. Skaidrumo platforma (7)

neįtraukta (8)

25 straipsnis. Komitetai

neįtraukta

V priedas. Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir lygintino iškastinio kuro sukeliamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo taisyklės

IV priedas. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo taisyklės

2.   SAVANORIŠKOS SCHEMOS

Ūkinės veiklos vykdytojai privalo valstybėms narėms įrodyti atitiktį (9) tvarumo kriterijams, susijusiems su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, didelės biologinės įvairovės žeme ir žeme, kurioje yra didelių anglies sankaupų (10). Tai galima padaryti trimis būdais:

| 1) | teikti duomenis atitinkamai nacionalinei institucijai, laikantis valstybės narės nustatytų reikalavimų (pagal nacionalinę sistemą) (11); |
| --- | --- |

1)

teikti duomenis atitinkamai nacionalinei institucijai, laikantis valstybės narės nustatytų reikalavimų (pagal nacionalinę sistemą) (11);

| 2) | taikyti Komisijos tuo tikslu pripažintą savanorišką schemą (12); |
| --- | --- |

2)

taikyti Komisijos tuo tikslu pripažintą savanorišką schemą (12);

| 3) | laikytis dvišaliame arba daugiašaliame susitarime, kurį Sąjunga sudarė su trečiosiomis šalimis ir kurį Komisija tuo tikslu pripažino, nustatytų sąlygų (13). |
| --- | --- |

3)

laikytis dvišaliame arba daugiašaliame susitarime, kurį Sąjunga sudarė su trečiosiomis šalimis ir kurį Komisija tuo tikslu pripažino, nustatytų sąlygų (13).

Savanoriška schema turėtų apimti kai kuriuos arba visus direktyvoje nustatytus tvarumo kriterijus (14). Ji gali apimti ir kitus tvarumo aspektus (15), kurių neapima direktyvoje nustatyti kriterijai (16).

Gavusi prašymą pripažinti savanorišką schemą, Komisija įvertins, ar schema atitinka susijusius reikalavimus. Vertinimo procedūra aprašyta toliau.

2.1.   Vertinimo ir pripažinimo procedūra

Komisija ketina vertinti schemas taip:

| — | pradėti vertinimo procedūrą gavus prašymą pripažinti schemą, |
| --- | --- |

—

pradėti vertinimo procedūrą gavus prašymą pripažinti schemą,

| — | vertinti schemą nepaisant jos kilmės, pvz., ar ją parengė vyriausybė, ar privačios organizacijos, |
| --- | --- |

—

vertinti schemą nepaisant jos kilmės, pvz., ar ją parengė vyriausybė, ar privačios organizacijos,

| — | vertinti schemą neatsižvelgiant į tai, ar kita pripažinta schema jau taikoma tos pačios rūšies žaliavoms, tai pačiai teritorijai ir pan., |
| --- | --- |

—

vertinti schemą neatsižvelgiant į tai, ar kita pripažinta schema jau taikoma tos pačios rūšies žaliavoms, tai pačiai teritorijai ir pan.,

| — | įvertinti, ar schema atitinka direktyvoje nustatytus tvarumo kriterijus (17) ir kitoje dalyje išdėstytus vertinimo ir pripažinimo reikalavimus; |
| --- | --- |

—

įvertinti, ar schema atitinka direktyvoje nustatytus tvarumo kriterijus (17) ir kitoje dalyje išdėstytus vertinimo ir pripažinimo reikalavimus;

| — | įvertinti, ar schema gali būti naudojama ir kaip su kitais tvarumo aspektais (18), kurių neapima direktyvoje nustatyti tvarumo kriterijai, susijusių tikslių duomenų šaltinis (19). |
| --- | --- |

—

įvertinti, ar schema gali būti naudojama ir kaip su kitais tvarumo aspektais (18), kurių neapima direktyvoje nustatyti tvarumo kriterijai, susijusių tikslių duomenų šaltinis (19).

Jei įvertinus nustatoma, kad schema atitinka tvarumo kriterijus, taip pat vertinimo ir pripažinimo reikalavimus, Komisija ketina:

| — | pradėti Komisijos sprendimo priėmimo procedūrą (20), |
| --- | --- |

—

pradėti Komisijos sprendimo priėmimo procedūrą (20),

| — | pripažinti schemą nepaisant jos kilmės, pvz., ar ją parengė vyriausybė, ar privačios organizacijos, |
| --- | --- |

—

pripažinti schemą nepaisant jos kilmės, pvz., ar ją parengė vyriausybė, ar privačios organizacijos,

| — | pripažinti schemą neatsižvelgiant į tai, ar kita pripažinta schema jau taikoma tos pačios rūšies žaliavoms, tai pačiai teritorijai ir pan., |
| --- | --- |

—

pripažinti schemą neatsižvelgiant į tai, ar kita pripažinta schema jau taikoma tos pačios rūšies žaliavoms, tai pačiai teritorijai ir pan.,

| — | įprastinėmis aplinkybėmis pripažinti schemą ilgiausiam leidžiamam 5 metų laikotarpiui (21), |
| --- | --- |

—

įprastinėmis aplinkybėmis pripažinti schemą ilgiausiam leidžiamam 5 metų laikotarpiui (21),

| — | sprendime nurodyti, kokią (-ias) direktyvoje nustatytų tvarumo kriterijų dalį (-is) apima schema, |
| --- | --- |

—

sprendime nurodyti, kokią (-ias) direktyvoje nustatytų tvarumo kriterijų dalį (-is) apima schema,

| — | sprendime nurodyti, su kokiais kitais tvarumo aspektais (jei tokių yra) susijusių tikslių duomenų pateikiama pagal schemą (22), |
| --- | --- |

—

sprendime nurodyti, su kokiais kitais tvarumo aspektais (jei tokių yra) susijusių tikslių duomenų pateikiama pagal schemą (22),

| — | pateikti nuorodą į sprendimą dėl Komisijos skaidrumo platformos, kai tik jis bus paskelbtas Oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

—

pateikti nuorodą į sprendimą dėl Komisijos skaidrumo platformos, kai tik jis bus paskelbtas Oficialiajame leidinyje.

Jei įvertinus paaiškėja, kad schema reikalavimų neatitinka, Komisija apie tai praneša prašymą pateikusiai organizacijai.

Jei pripažintos savanoriškos schemos turinys keičiamas taip, kad tai gali turėti įtakos pradinio jos pripažinimo pagrindui, Komisija tikisi, kad jai apie tokius pakeitimus bus pranešta. Tokiu atveju Komisija galėtų įvertinti, ar pradinis pripažinimas tebegalioja.

2.2.   Vertinimo ir pripažinimo reikalavimai

Savanoriška schema turėtų apimti kai kuriuos arba visus direktyvoje nustatytus tvarumo kriterijus (23). Į schemą turėtų būti įtraukta patikrinimo (24) sistema, kuriai taikomi reikalavimai išdėstyti šioje dalyje.

2.2.1.   Dokumentų tvarkymas

Kad galėtų dalyvauti savanoriškose schemose, ūkinės veiklos vykdytojai turėtų:

| — | turėti patikrinamą su paraiškomis, kurias teikia arba kuriomis remiasi, susijusių įrodymų sistemą, |
| --- | --- |

—

turėti patikrinamą su paraiškomis, kurias teikia arba kuriomis remiasi, susijusių įrodymų sistemą,

| — | kiekvieną įrodymą saugoti bent 5 metus, |
| --- | --- |

—

kiekvieną įrodymą saugoti bent 5 metus,

| — | prisiimti atsakomybę už bet kokios informacijos, susijusios su tokių įrodymų patikrinimu, rengimą. |
| --- | --- |

—

prisiimti atsakomybę už bet kokios informacijos, susijusios su tokių įrodymų patikrinimu, rengimą.

Tokia patikrinama sistema paprastai turėtų būti kokybės sistema, sukurta remiantis Sprendimo dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos (25) D1 modulio (Gamybos proceso kokybės užtikrinimas) II priedo 2 ir 5.2 punktais.

2.2.2.   Tinkamas nepriklausomo audito standartas

Taikant savanorišką schemą paprastai turėtų būti užtikrinama, kad ūkinės veiklos vykdytojams būtų leidžiama dalyvauti schemoje prieš tai atlikus jų veiklos auditą (26).

Gali būti atliekamas grupės – ypač smulkiųjų ūkininkų, gamintojų organizacijų ir kooperatyvų – auditas. Tokiais atvejais visi susiję subjektai gali būti tikrinami remiantis atrinktais pavyzdiniais subjektais (27), prireikus atsižvelgiant į šiuo tikslu parengtą atitinkamą standartą (28). Siekiant nustatyti atitiktį su žeme susijusiems schemos kriterijams, grupės auditas leidžiamas tik tokiu atveju, jeigu atitinkamos sritys yra arti viena kitos ir jų savybės panašios. Kai siekiama apskaičiuoti sumažintą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, grupės auditas leidžiamas tik jei subjektai taiko panašias gamybos sistemas ir gamina panašius produktus.

Be to, taikant savanorišką schemą reikėtų reguliariai, bent kartą per metus, atlikti atrinktų pavyzdinių paraiškų, kurios buvo pateiktos pagal schemą, retrospektyvųjį auditą (29). Tikrintojai patys nustato pavyzdinės grupės dydį, kad galėtų pasiekti tokį patikimumo lygį, kokio reikia norint išduoti patikrinimo liudijimą.

Atlikti abiejų minėtų tipų auditą atrinktas tikrintojas turėtų būti:

| — | ne schemos dalyvis – pats ūkinės veiklos vykdytojas arba schemos dalyviai audito atlikti negali, |
| --- | --- |

—

ne schemos dalyvis – pats ūkinės veiklos vykdytojas arba schemos dalyviai audito atlikti negali,

| — | nepriklausomas – auditoriai turi būti nesusiję su tikrinama veikla ir interesų konfliktais, |
| --- | --- |

—

nepriklausomas – auditoriai turi būti nesusiję su tikrinama veikla ir interesų konfliktais,

| — | turėti bendrųjų įgūdžių – patikrinimą atliekanti institucija turi turėti bendrųjų įgūdžių, kurių reikia auditui atlikti, |
| --- | --- |

—

turėti bendrųjų įgūdžių – patikrinimą atliekanti institucija turi turėti bendrųjų įgūdžių, kurių reikia auditui atlikti,

| — | turėti atitinkamų specialiųjų įgūdžių – auditoriai turi turėti įgūdžių, kurių reikia su schemos kriterijais susijusiam auditui atlikti. |
| --- | --- |

—

turėti atitinkamų specialiųjų įgūdžių – auditoriai turi turėti įgūdžių, kurių reikia su schemos kriterijais susijusiam auditui atlikti.

Prašyme pripažinti savanorišką schemą reikėtų nurodyti, kaip tai bus užtikrinta atrenkant tikrintoją (-us). Be kita ko, tai galima nurodyti taip, kaip paaiškinta 2 lentelėje.

Pageidautina (tačiau nebūtina), kad, jei įmanoma ir reikia, auditoriai būtų akredituoti atlikti tokias audito užduotis, kokių ketina imtis (30).

2 lentelė.   Pavyzdžiai, kaip įrodyti tikrintojų atitiktį reikalavimams

| Tikrintojo kompetencija | Susiję reikalavimai |
| --- | --- |
| Patirtis, įgyta atliekant auditą pagal standartą ISO (31) 19011, kuriuo nustatomos kokybės ir (arba) aplinkos vadybos sistemų audito rekomendacijos. | — | Nepriklausomumas |

Tikrintojo kompetencija

Susiję reikalavimai

Patirtis, įgyta atliekant auditą pagal standartą ISO (31) 19011, kuriuo nustatomos kokybės ir (arba) aplinkos vadybos sistemų audito rekomendacijos.

—

Nepriklausomumas

| — | Bendrieji įgūdžiai |
| --- | --- |

—

Bendrieji įgūdžiai

| — | Specialieji įgūdžiai, susiję su direktyvoje nustatytais kriterijais ir kitais aplinkosaugos aspektais |
| --- | --- |

—

Specialieji įgūdžiai, susiję su direktyvoje nustatytais kriterijais ir kitais aplinkosaugos aspektais

Akreditacija pagal standartą ISO 14065, kuriuo nustatomi akredituojant arba kitaip pripažįstant taikytini reikalavimai šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio patvirtinimo ir patikrinimo institucijoms (32).

| — | Nepriklausomumas |
| --- | --- |

—

Nepriklausomumas

| — | Bendrieji įgūdžiai |
| --- | --- |

—

Bendrieji įgūdžiai

| — | Specialieji įgūdžiai, susiję su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tvirtinimu |
| --- | --- |

—

Specialieji įgūdžiai, susiję su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tvirtinimu

Patirtis, įgyta atliekant auditą pagal standartą ISO 14064-3, kuriuo nustatoma specifikacija kartu su gairėmis, kuriomis remiantis patvirtinamas ir patikrinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tvirtinimas.

| — | Nepriklausomumas |
| --- | --- |

—

Nepriklausomumas

| — | Bendrieji įgūdžiai |
| --- | --- |

—

Bendrieji įgūdžiai

| — | Specialieji įgūdžiai, susiję su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tvirtinimu |
| --- | --- |

—

Specialieji įgūdžiai, susiję su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tvirtinimu

Patirtis, įgyta atliekant auditą pagal Tarptautinį užtikrinimo užduočių standartą (ISAE) 3000 dėl užtikrinimo užduočių, išskyrus praėjusių laikotarpių finansinės informacijos auditą arba peržiūrą.

| — | Nepriklausomumas |
| --- | --- |

—

Nepriklausomumas

| — | Bendrieji įgūdžiai |
| --- | --- |

—

Bendrieji įgūdžiai

Akreditacija pagal ISO standartą – gaires Nr. 65 (33), kuriuo nustatomi bendrieji reikalavimai produktų sertifikavimo sistemas valdančioms institucijoms (34).

| — | Nepriklausomumas |
| --- | --- |

—

Nepriklausomumas

| — | Bendrieji įgūdžiai |
| --- | --- |

—

Bendrieji įgūdžiai

Komisijai pateiktuose prašymuose pripažinti schemą turėtų būti įrodyta, kad auditas bus tinkamai suplanuotas, atliktas ir pateiktos jo ataskaitos. Tam auditorius paprastai turėtų:

| — | nustatyti, kokia ūkinės veiklos vykdytojo veikla susijusi su schemos kriterijais, |
| --- | --- |

—

nustatyti, kokia ūkinės veiklos vykdytojo veikla susijusi su schemos kriterijais,

| — | atsižvelgdamas į schemos kriterijus, nustatyti atitinkamas ūkinės veiklos vykdytojo sistemas ir bendrą organizacinę struktūrą ir patikrinti, ar atitinkamos kontrolės sistemos taikomos veiksmingai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į schemos kriterijus, nustatyti atitinkamas ūkinės veiklos vykdytojo sistemas ir bendrą organizacinę struktūrą ir patikrinti, ar atitinkamos kontrolės sistemos taikomos veiksmingai,

| — | atsižvelgdamas į ūkinės veiklos vykdytojo veiklos pobūdį ir sudėtingumą, nustatyti bent ribotą užtikrinimo lygį (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ūkinės veiklos vykdytojo veiklos pobūdį ir sudėtingumą, nustatyti bent ribotą užtikrinimo lygį (35),

| — | remdamasis tikrintojo profesinėmis žiniomis ir ūkinės veiklos vykdytojo pateikta informacija, išnagrinėti rizikos veiksnius, dėl kurių galėtų atsirasti reikšmingų netikslumų, |
| --- | --- |

—

remdamasis tikrintojo profesinėmis žiniomis ir ūkinės veiklos vykdytojo pateikta informacija, išnagrinėti rizikos veiksnius, dėl kurių galėtų atsirasti reikšmingų netikslumų,

| — | parengti patikrinimo planą, kuris atitiktų rizikos analizę ir ūkinės veiklos vykdytojo veiklos mastą bei sudėtingumą ir kuriame būtų nustatyti taikytini atrankos metodai, susiję su to veiklos vykdytojo veikla, |
| --- | --- |

—

parengti patikrinimo planą, kuris atitiktų rizikos analizę ir ūkinės veiklos vykdytojo veiklos mastą bei sudėtingumą ir kuriame būtų nustatyti taikytini atrankos metodai, susiję su to veiklos vykdytojo veikla,

| — | taikydamas nustatytus atrankos metodus, surinkti įrodymus ir visus susijusius papildomus įrodymus, kuriais bus grindžiama tikrintojo išvada, ir taip įvykdyti patikrinimo planą, |
| --- | --- |

—

taikydamas nustatytus atrankos metodus, surinkti įrodymus ir visus susijusius papildomus įrodymus, kuriais bus grindžiama tikrintojo išvada, ir taip įvykdyti patikrinimo planą,

| — | prieš padarydamas galutinę patikrinimo išvadą pareikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojas pateiktų bet kokius trūkstamus audito sekos elementus, paaiškintų rodiklių svyravimus arba peržiūrėtų paraiškas ar skaičiavimus. |
| --- | --- |

—

prieš padarydamas galutinę patikrinimo išvadą pareikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojas pateiktų bet kokius trūkstamus audito sekos elementus, paaiškintų rodiklių svyravimus arba peržiūrėtų paraiškas ar skaičiavimus.

2.2.3.   Masės balanso sistema

Paprastai biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos grandinė sudaryta iš daugelio grandžių nuo lauko, kuriame auginamos žaliavos, iki degalų skirstymo. Iš žaliavų dažnai gaminamas tarpinis produktas, o iš jo – galutinis. Turi būti įrodyta būtent galutinio produkto atitiktis direktyvoje nustatytiems reikalavimams. Tam turi būti teikiamos su žaliavomis ir (arba) naudojamais tarpiniais produktais susijusios paraiškos.

Informacijos arba paraiškų, susijusių su žaliavomis arba tarpiniais produktais, susiejimo su paraiškomis, susijusiomis su galutiniais produktais, metodas vadinamas kilmės patvirtinimu. Paprastai kilmės patvirtinimas apima visus etapus nuo žaliavų gamybos iki degalų pateikimo vartoti. Direktyvoje nustatytas kilmės patvirtinimo metodas yra masės balanso metodas (36).

Taikant savanorišką schemą turėtų būti reikalaujama, kad kai tikrinama, ar tinkamai taikomi schemos kriterijai, būtų patikrinama ir masės balanso sistema (37). Kartu turėtų būti patikrinami bet kokie įrodymai ar sistemos, naudojami siekiant laikytis masės balanso sistemos reikalavimų.

Masės balanso sistema (38) – tai sistema, pagal kurią tvarumo charakteristikos ir toliau priskiriamos siuntoms. Tvarumo charakteristikos galėtų būti, pavyzdžiui:

| — | atitikties direktyvoje nustatytiems tvarumo kriterijams įrodymai, ir (arba) |
| --- | --- |

—

atitikties direktyvoje nustatytiems tvarumo kriterijams įrodymai, ir (arba)

| — | patvirtinimas, kad naudotos žaliavos gautos užtikrinant atitiktį direktyvoje nustatytiems tvarumo kriterijams, susijusiems su žeme, ir (arba) |
| --- | --- |

—

patvirtinimas, kad naudotos žaliavos gautos užtikrinant atitiktį direktyvoje nustatytiems tvarumo kriterijams, susijusiems su žeme, ir (arba)

| — | išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, ir (arba) |
| --- | --- |

—

išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, ir (arba)

| — | naudotų žaliavų aprašas (39), ir (arba) |
| --- | --- |

—

naudotų žaliavų aprašas (39), ir (arba)

| — | pareiškimas „pagal pripažintą savanorišką schemą Y gaminiams suteiktas X tipo sertifikatas“ ir pan. |
| --- | --- |

—

pareiškimas „pagal pripažintą savanorišką schemą Y gaminiams suteiktas X tipo sertifikatas“ ir pan.

Į tvarumo charakteristikas, išskyrus tokias skystųjų bioproduktų charakteristikas, turėtų būti įtraukta informacija apie žaliavų kilmės šalį (40).

Jei sumaišomos skirtingų tvarumo charakteristikų siuntos (arba siuntos, kurios tokių charakteristikų neturi) (41), mišiniui ir toliau priskiriama informacija apie skirtingą kiekvienos siuntos dydį (42) ir tvarumo charakteristikas (43). Jei mišinys išskaidomas, kiekvienai iš jo pašalintai siuntai gali būti taikomos bet kokios tvarumo charakteristikos (44) (susietos su dydžiu), jeigu visų iš mišinio pašalintų siuntų kiekvienas mišinyje buvusių siuntų tvarumo charakteristikų rinkinys yra vienodo dydžio. Mišinys, kuriame siuntos paprastai liečiasi, gali būti bet kokio pavidalo: pavyzdžiui, siuntos gali būti laikomos talpykloje, perdirbimo ar logistikos infrastruktūroje ar vietoje (apibūdinamoje kaip aiškiai apibrėžtas ribas turinti geografinė vieta, kurioje produktai gali būti maišomi).

Balansą sistemoje galima išlaikyti nuolat. Tuo atveju reikalaujama, kad nebūtų „deficito“, t. y., kad bet kuriuo metu tvarios medžiagos iš sistemos nebūtų išimta daugiau nei ja ši sistema papildoma. Kitu atveju balansą, nuolat tikrinant, galima pasiekti per atitinkamą laikotarpį. Abiem atvejais būtina nustatyti tinkamas priemones, kurios padėtų užtikrinti balansą.

2.3.   Netipinės savanoriškos schemos

2.2 dalyje išdėstyti reikalavimai, kurių laikymąsi Komisija ketina vertinti, kad pripažintų tipines savanoriškas schemas, tiesiogiai susijusias su vienu ar keliais direktyvoje nustatytais kriterijais. Netipinės schemos gali būti, pavyzdžiui, žemėlapiai, iš kurių matyti, kad tam tikros geografinės sritys atitinka kriterijus arba jų neatitinka, skaičiavimo priemonės sumažintam išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui įvertinti arba su konkrečiomis žaliavomis susietos regioninės žemės ūkio šiltnamio efektą sukeliančių dujų vertės. Gavusi prašymą pripažinti tokią schemą, Komisija nustatys tinkamą vertinimo procedūrą. Komisija svarstys, ar taikytini nurodyti principai ir reikalavimai, ar reikia kitokių metodų.

2.4.   Naujinimas

Kadangi patirtis bus pradėta kaupti tik pradėjus vertinimą, gali prireikti laikytis lankstesnio požiūrio. Remdamasi sukaupta patirtimi arba rinkos pokyčiais, įskaitant standartizacijos institucijų atliktą darbą, Komisija gali persvarstyti čia aprašytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija ketina pateikti tinkamą nuorodą į skaidrumo platformą.

2.5.   Savanoriškos skystųjų bioproduktų schemos

Komisija negali tiesiogiai pripažinti savanoriškos skystųjų bioproduktų schemos kaip su žeme susijusių kriterijų tikslių duomenų šaltinio (45). Tačiau nusprendusi, kad pagal savanorišką schemą teikiami tikslūs su biodegalais susiję duomenys, Komisija skatina valstybes nares pripažinti ir tokias skystųjų bioproduktų schemas.

2.6.   Dvišalių arba daugiašalių susitarimų pripažinimas

Sąjunga gali sudaryti dvišalius arba daugiašalius susitarimus su trečiosiomis šalimis, kuriuose būtų nuostatų dėl tvarumo kriterijų, atitinkančių direktyvos nuostatas (46). Vadovaujantis direktyva, toks sudarytas susitarimas dar turėtų būti pripažintas panašiai, kaip pripažįstamos savanoriškos schemos (47). Taikant šią procedūrą, būtų galima atsižvelgti į atitinkamas 2.2.2 dalies nuostatas.

3.   NUMATYTOSIOS VERTĖS

Direktyvoje nurodytos numatytosios vertės, kurias taikydami ūkinės veiklos vykdytojai gali įrodyti atitiktį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tvarumo kriterijui. Taip turėtų sumažėti ūkinės veiklos vykdytojams tenkanti administracinė našta, nes bendrovės, užuot skaičiavusios faktinę vertę (48), galės taikyti šias iš anksto nustatytas vertes. Nustatytos nuosaikios numatytosios vertės, todėl mažai tikėtina, kad taikydami šias numatytąsias vertes, ūkinės veiklos vykdytojai nurodys geresnius rodiklius, nei faktinė vertė. Atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą, numatytosios vertės gali būti atnaujintos (49).

3.1.   Numatytųjų verčių apskaičiavimas

Direktyvoje nurodytos numatytosios vertės nustatomos remiantis trimis elementais: moksliniais duomenimis, direktyvoje nurodyta metodika (50) ir tipinių verčių vertimo į numatytąsias taisykle. Konkretaus biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos būdo moksliniai duomenys apdorojami pagal metodiką, kurią taikant nustatoma tipinė to gamybos būdo vertė. Perdirbant išmetamų teršalų kiekiui taikomas + 40 % koeficientas ir taip tipinės vertės paverčiamos nuosaikiomis numatytosiomis vertėmis. Transportuojant ir skirstant išmetamų teršalų kiekiui toks koeficientas netaikomas, nes šis kiekis sudaro nedidelę visų išmetamų teršalų dalį (51). Šis koeficientas netaikomas ir auginant kultūras – šiuo atveju nuosaikumas užtikrinamas taikant tam tikrus numatytųjų verčių naudojimo apribojimus (52).

3.2.   Būsimas numatytųjų verčių naujinimas ir papildymas

Moksliniai duomenys renkami nepriklausomų ekspertų (53) ir skelbiami Jungtinio tyrimų centro interneto svetainėje (54). Norint dėl duomenų pateikti moksliniais argumentais pagrįstų pastabų, reikia tiesiogiai kreiptis į ekspertus, kad duomenis būtų galima tinkamai peržiūrėti per kitą naujinimo ciklą (55).

Direktyvoje nurodyti:

| — | bendrieji gamybos būdai, t. y. tokie, kuriems apibūdinti nurodoma žaliavų ir biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų rūšis, pavyzdžiui, „etanolis iš cukrinių runkelių“, ir |
| --- | --- |

—

bendrieji gamybos būdai, t. y. tokie, kuriems apibūdinti nurodoma žaliavų ir biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų rūšis, pavyzdžiui, „etanolis iš cukrinių runkelių“, ir

| — | specialieji gamybos būdai, t. y. tokie, kuriems apibūdinti pateikiamas konkretesnis nei bendrųjų gamybos būdų aprašas, pavyzdžiui, „etanolis iš kviečių (šiaudai kaip proceso kuras kogeneraciniame įrenginyje)“. |
| --- | --- |

—

specialieji gamybos būdai, t. y. tokie, kuriems apibūdinti pateikiamas konkretesnis nei bendrųjų gamybos būdų aprašas, pavyzdžiui, „etanolis iš kviečių (šiaudai kaip proceso kuras kogeneraciniame įrenginyje)“.

Komisija ketina įtraukti papildomų bendrųjų gamybos būdų numatytąsias vertes, jeigu:

| — | jos svarbios ES rinkoje ir yra bent vienas toks įrenginys ir (arba) gamybos būdas arba pagrįstai numatoma, kad bendrasis gamybos būdas ES bus pradėtas taikyti artimiausioje ateityje, ir |
| --- | --- |

—

jos svarbios ES rinkoje ir yra bent vienas toks įrenginys ir (arba) gamybos būdas arba pagrįstai numatoma, kad bendrasis gamybos būdas ES bus pradėtas taikyti artimiausioje ateityje, ir

| — | nepriklausomų ekspertų nuomone, esama patenkinamos kokybės ir pakankamai tikslių susijusių duomenų. |
| --- | --- |

—

nepriklausomų ekspertų nuomone, esama patenkinamos kokybės ir pakankamai tikslių susijusių duomenų.

Kad nustatytų specialiuosius gamybos būdus, Komisija ketina atsižvelgti į du papildomus kriterijus:

| — | ar specialiųjų ir bendrųjų gamybos būdų numatytosios vertės labai skiriasi, taip pat |
| --- | --- |

—

ar specialiųjų ir bendrųjų gamybos būdų numatytosios vertės labai skiriasi, taip pat

| — | (kai taikant specialųjį gamybos būdą sumažinto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio numatytosios vertės yra mažesnės už bendrojo gamybos būdo vertes) ar apytikriai apskaičiuota, kad bent dešimtadalis ES suvartojamos energijos, kuri gaminama tuo bendruoju biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos būdu, pagamintas taikant tokias procedūras, pagal kurias teršalų išmetama daugiau už bendrojo gamybos būdo numatytąją vertę. |
| --- | --- |

—

(kai taikant specialųjį gamybos būdą sumažinto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio numatytosios vertės yra mažesnės už bendrojo gamybos būdo vertes) ar apytikriai apskaičiuota, kad bent dešimtadalis ES suvartojamos energijos, kuri gaminama tuo bendruoju biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos būdu, pagamintas taikant tokias procedūras, pagal kurias teršalų išmetama daugiau už bendrojo gamybos būdo numatytąją vertę.

Specialiųjų gamybos būdų numatytąsias vertes Komisija ketina nustatyti atsižvelgdama ne į geografinę žaliavų ar biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos vietą, bet į konkrečias procedūras, technologijas ir pan.

Komisija ketina prireikus kas dvejus metus atnaujinti ir (arba) papildyti numatytąsias vertes (pirmą kartą ji tai padarys 2010 m.), o vėliau kartu parengti ateities biodegalų numatytųjų verčių (56) ataskaitą – nuo 2012 m. tokią ataskaitą Komisija privalo parengti kas dvejus metus. Tačiau atsižvelgiant į aplinkybes, numatytosios vertės gali būti atnaujintos ir tarpiniu laikotarpiu. Rengdamasi tam, Komisija įvertins, ar įvykdytos nurodytos specialiųjų gamybos būdų įtraukimo sąlygos. Suinteresuotosios šalys gali siūlyti iš dalies keisti esamus gamybos būdus arba įtraukti naujų taip pat, kaip teikiamos pastabos dėl duomenų (žr. pirmiau).

4.   IŠVADOS

2009 m. ES pasiūlė taikyti plačiausią ir pažangiausią pasaulyje privalomą tvarumo schemą. Šiame komunikate Komisija nurodė, kaip ji ketina artimiausiais metais įgyvendinti dvi tvarumo schemos priemones, kuriomis siekia sumažinti ūkinės veiklos vykdytojų administracinę naštą, t. y. kaip ji ketina vertinti ir pripažinti savanoriškas schemas ir dvišalius arba daugiašalius susitarimus, taip pat papildyti ir atnaujinti numatytąsias vertes. Taip turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tvarumo schemai veikti. Be pagrindinės paskirties, savanoriškos schemos gali skatinti darnią žemės ūkio žaliavų gamybą ir taip padaryti poveikį ne vien biodegalų ir skystųjų bioproduktų, bet ir platesnėms prekių rinkoms. Šie procesai galėtų būti dar labiau skatinami dvišaliais arba daugiašaliais susitarimais. Be šių procesų, kurie prasidėjo dėl naujos ES atsinaujinančiosios energijos politikos, Komisija taip stengsis tarptautiniuose forumuose aktyviai populiarinti tvarumo kriterijus pasaulio mastu.

---

(1)  Direktyva 2009/28/EB.

(2)  Direktyva 98/70/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/30/EB.

(3)  Išsamesnės informacijos pateikta http://ec.europa.eu/energy/renewables/transparency_platform_en.htm

(4)  OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

(5)  Reglamentas (EB) Nr. 443/2009.

(6)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 8.

(7)  Ją galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/energy/renewables/transparency_platform_en.htm

(8)  Su Degalų kokybės direktyva susijusius dokumentus Komisija ketina paskelbti ir Degalų kokybės direktyvai skirtoje interneto svetainėje.

(9)  18 straipsnio 1 dalis.

(10)  17 straipsnio 2–5 dalys.

(11)  18 straipsnio 3 dalis.

(12)  18 straipsnio 4 dalies antra pastraipa, 18 straipsnio 7 dalis.

(13)  18 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa, 18 straipsnio 7 dalis.

(14)  Nesitikima, kad savanoriškos schemos apims su žemės ūkio ir aplinkosaugos reikalavimais ir ES ūkininkams taikomais standartais susijusį kriterijų (17 straipsnio 6 dalis). Plg. komunikato 2.2 dalį dėl tvarumo schemos praktinio taikymo.

(15)  Tai galėtų būti 18 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nurodyti aspektai.

(16)  Tačiau dėl to, kad į savanorišką schemą įtraukė šiuos kitus tvarumo aspektus, valstybės narės negali neatsižvelgti į biodegalus ir (arba) skystuosius bioproduktus, kuriems schema netaikoma, jei tie biodegalai ir (arba) skystieji bioproduktai atitinka direktyvoje nustatytus tvarumo kriterijus.

(17)  Reikalaujama, kad prašymą teikiančios organizacijos nurodytų, su kokiais 17 straipsnio 2–5 dalyse nustatytais kriterijais (arba su jais susijusiais aspektais) ir su kokia 18 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje nurodyta informacija, kuri bus pateikta būsimame Komisijos sprendime, susijusio pripažinimo prašo.

(18)  Plg. 18 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą. Reikalaujama, kad prašymą teikiančios organizacijos nurodytų, ar jų teikiama schema apima tokius aspektus.

(19)  Atsižvelgdama į galimybes, Komisija tai gali padaryti ne iš karto, bet stengsis nedelsti.

(20)  Procedūroje dalyvauja pagal 25 straipsnio 2 dalį įsteigtas Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitetas.

(21)  18 straipsnio 6 dalis.

(22)  Bent susijusių su 18 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje paminėtais dalykais.

(23)  Ibid, 15 išnaša.

(24)  Sąvokos „auditas“ ar „auditorius“ ir „patikrinimas“ ar „tikrintojas“ šiame komunikate vartojamos pakaitomis.

(25)  Sprendimas Nr. 768/2008/EB.

(26)  Dėl tam tikro kai kurių schemų pobūdžio (pavyzdžiui, schemų, kurias sudaro tik šiltnamio efektą sukeliančių dujų skaičiavimo standartinės vertės) galimos šios taisyklės išimtys – tokiais atvejais tai turėtų būti aiškiai nurodoma teikiant prašymą pripažinti schemą.

(27)  Tikrintojai patys nustato reikiamą pavyzdinių subjektų skaičių, kad būtų pasiektas būtinas patikimumo lygis.

(28)  Pvz., Tarptautinės socialinės ir aplinkosauginės akreditacijos ir ženklinimo aljanso (ISEAL) standartas P035, kuriuo nustatomi bendrieji gamintojų grupių sertifikavimo reikalavimai.

(29)  Skirtingais laikotarpiais į pavyzdinę grupę turėtų būti įtraukiami vis kiti ūkinės veiklos vykdytojai.

(30)  Tokią akreditaciją suteiktų Tarptautinio akreditacijos forumo nariai, Reglamento (EB) Nr. 765/2008 4 straipsnyje nurodytos institucijos arba dvišalį susitarimą su Europos akreditacijos organizacija sudariusios institucijos.

(31)  Tarptautinė standartizacijos organizacija.

(32)  Akreditacija pagal šį standartą dažnai apima ir akreditaciją pagal konkrečią šiltnamio efektą sukeliančių dujų programą, pavyzdžiui, Europos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Tokiu atveju šioje lentelėje nereikia atsižvelgti į papildomus reikalavimus, nustatytus pagal tą programą. Į juos nereikėtų atsižvelgti, jei jie prieštarauja direktyvai.

(33)  Atitinkamas Europos standartas yra EN 45011.

(34)  Akreditacija pagal šį standartą dažnai apima ir akreditaciją pagal specialius reikalavimus, susijusius, pavyzdžiui, su produktu. Tokiu atveju šioje lentelėje nereikia atsižvelgti į papildomus reikalavimus, nustatytus pagal tą programą. Į juos nereikėtų atsižvelgti, jei jie prieštarauja direktyvai.

(35)  Ribotas užtikrinimo lygis – tai rizikos sumažinimas iki priimtino lygio, kurį pasiekus auditorius vertinimą galėtų išreikšti neiginiu, pavyzdžiui: „Atlikę vertinimą, nepastebėjome nieko, dėl ko manytume, kad įrodymuose esama klaidų“, o pakankamas užtikrinimo lygis – tai rizikos sumažinimas iki priimtinai žemo lygio, kurį pasiekus vertinimo išraiška būtų teiginys, pavyzdžiui: „Atlikę vertinimą nustatėme, kad įrodymuose reikšmingų netikslumų nėra“ (plg. ISEA 3000).

(36)  18 straipsnio 1 dalis.

(37)  Taikant savanorišką schemą to reikalauti nereikėtų, jeigu schema susijusi tik su viena grandinės grandimi (pvz., žaliavų gamybos vieta).

(38)  Pagal 18 straipsnio 1 dalį.

(39)  Pvz., siekiant nurodyti numatytąją vertę.

(40)  Plg. Degalų kokybės direktyvos 7a straipsnio 1 dalies a punktą.

(41)  Jei sumaišomos vienodų tvarumo charakteristikų siuntos, atitinkamai pakoreguojamas tik siuntos dydis. Jei naudojamos tos pačios žaliavos ir taikomos numatytosios vertės arba regioninės faktinės vertės, tvarumo charakteristikos tikriausiai bus vienodos.

(42)  Jei yra perdirbimo etapas arba patiriama nuostolių, siuntos dydžiui tinkamai pakoreguoti turėtų būti taikomi atitinkami perskaičiavimo koeficientai.

(43)  Taigi jei išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio rodikliai pagal charakteristikas skirtingi, jie lieka atskirti; siekiant įrodyti atitiktį tvarumo reikalavimams šių rodiklių vidurkio išvesti negalima.

(44)  Tai reiškia, kad tvarumo charakteristika, kuri yra žaliavų aprašas, pvz., „rapsai“, gali neatitikti faktinio siuntos turinio, pvz., tai gali būti rapsų ir saulėgrąžų aliejaus mišinys.

(45)  Plg. 18 straipsnio 4 dalį ir jame paminėtas 17 straipsnio 3–5 dalis.

(46)  Sąjungos tarptautinių susitarimų sudarymo procedūra nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnyje.

(47)  18 straipsnio 4 dalis.

(48)  19 straipsnio 1 dalis.

(49)  19 straipsnio 7 dalis.

(50)  V priedo C dalis.

(51)  Plg. 19 straipsnio 7 dalies a punktą.

(52)  19 straipsnio 2–4 dalys.

(53)  Komisijos Jungtinio tyrimų centro Aplinkos apsaugos ir tvarumo institutas, kuris dalyvauja JEC konsorciumo (jį sudaro Komisijos Jungtinis tyrimų centras, automobilių gamintojų asociacija moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai Europoje (EUCAR) ir Europos naftos bendrovių asociacija aplinkai, sveikatai ir perdirbimo saugai (CONCAWE)) veikloje.

(54)  http://re.jrc.ec.europa.eu/biof/html/input_data_ghg.htm Komisija ketina savo skaidrumo platformoje paskelbti skaičiuoklę, kurioje būtų nurodyta, kaip remiantis šiais duomenimis apskaičiuojamos numatytosios vertės.

(55)  Plg. Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos 83 konstatuojamąją dalį.

(56)  Jos nurodytos V priedo B ir E dalyse; plg. 19 straipsnio 5 dalį.

---

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/8

---

Komisijos komunikatas dėl praktinio ES biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo schemos taikymo ir biodegalų apskaitos taisyklių

2010/C 160/02

1.   ES BIODEGALŲ IR SKYSTŲJŲ BIOPRODUKTŲ TVARUMO SCHEMA

Įgyvendindama naująją ES atsinaujinančių išteklių energijos politiką ES pasiūlė taikyti plačiausią ir pažangiausią pasaulyje privalomą tvarumo schemą. Ji bus vienodai taikoma tiek pagamintiems vietoje, tiek importuojamiems biodegalams ir skystiesiems bioproduktams. Šie tvarumo kriterijai nustatyti 2009 m. priimtoje Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvoje (1). Atitinkami biodegalų kriterijai nustatyti ir Degalų kokybės direktyvoje (2).

Šiame komunikate išdėstyta, kaip valstybės narės ir ūkinės veiklos vykdytojai gali praktiškai taikyti tvarumo kriterijus ir Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvoje nustatytas biodegalų apskaitos taisykles. Šis komunikatas nėra privalomas. Jis skirtas padėti valstybėms narėms ir nuosekliam tvarumo kriterijų taikymui palengvinti. Prie jo pridedamas Komunikatas dėl savanoriškų schemų ir numatytųjų verčių ir Komisijos anglies sankaupų žemėje apskaičiavimo gairės.

1.1.   Įžanga

Tvarumo kriterijai taikomi ES pagamintiems ir į ją importuojamiems biodegalams ir skystiesiems bioproduktams.

Valstybės narės yra atsakingos, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų atitiktis tvarumo kriterijams būtų užtikrinta, kai:

| 1) | jie įskaičiuojami į atsinaujinančių išteklių energijos planinius rodiklius pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą (3); |
| --- | --- |

1)

jie įskaičiuojami į atsinaujinančių išteklių energijos planinius rodiklius pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą (3);

| 2) | jie naudojami laikantis atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo įsipareigojimų (4); |
| --- | --- |

2)

jie naudojami laikantis atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo įsipareigojimų (4);

| 3) | už jų naudojimą teikiama finansinė parama (5); |
| --- | --- |

3)

už jų naudojimą teikiama finansinė parama (5);

| 4) | jie įskaičiuojami į Degalų kokybės direktyvos planinius rodiklius, siekiant sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (taikoma tik biodegalams) (6); |
| --- | --- |

4)

jie įskaičiuojami į Degalų kokybės direktyvos planinius rodiklius, siekiant sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (taikoma tik biodegalams) (6);

| 5) | už juos teikiama parama investicijoms ir (arba) veiklai pagal Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gaires (taikoma tik biodegalams) (7); |
| --- | --- |

5)

už juos teikiama parama investicijoms ir (arba) veiklai pagal Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gaires (taikoma tik biodegalams) (7);

| 6) | į juos atsižvelgiama pagal Reglamento dėl keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio nuostatas, skirtas alternatyviais degalais varomoms transporto priemonėms (taikoma tik bioetanoliui E85) (8). |
| --- | --- |

6)

į juos atsižvelgiama pagal Reglamento dėl keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekio nuostatas, skirtas alternatyviais degalais varomoms transporto priemonėms (taikoma tik bioetanoliui E85) (8).

Prie šio komunikato pridedamos Komisijos anglies sankaupų žemėje apskaičiavimo gairės (9) – privalomas dokumentas, priimtas pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos V priedo 10 punktą – ir Komunikatas dėl savanoriškų schemų ir numatytųjų verčių (10).

Šiame komunikate Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos straipsnių numeriais nurodomos konkrečios nuostatos. Lentelėje nurodyta, kuriose Degalų kokybės direktyvos vietose galima rasti atitinkamas nuostatas dėl biodegalų. Šiame komunikate nuorodos į direktyvą – tai nuorodos į Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą. Jei atitinkama nuostata yra ir Degalų kokybės direktyvoje, šios nuorodos taikomos ir tai direktyvai.

Lentelė.   Šiame komunikate nurodyti straipsniai ir priedai

| Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva | Degalų kokybės direktyva |
| --- | --- |
| 2 straipsnis. Sąvokų apibrėžtys | neįtraukta |
| 5 straipsnis. Atsinaujinančių išteklių energijos dalies apskaičiavimas | neįtraukta |
| 17 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijai | 7b straipsnis. Biodegalų tvarumo kriterijai |
| 18 straipsnis. Atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimas | 7c straipsnis. Atitikties biodegalų tvarumo kriterijams patikrinimas |
| 19 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų įtakos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui apskaičiavimas | 7d straipsnis. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimas |
| 21 straipsnis. Su atsinaujinančių išteklių energija transporto sektoriuje susijusios specialiosios nuostatos | neįtraukta |
| 24 straipsnis. Skaidrumo platforma (11) | neįtraukta (12) |
| III priedas. Transporto kuro energetinė vertė | neįtraukta |
| V priedas. Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir lygintino iškastinio kuro sukeliamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo taisyklės | IV priedas. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo taisyklės |

Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva

Degalų kokybės direktyva

2 straipsnis. Sąvokų apibrėžtys

neįtraukta

5 straipsnis. Atsinaujinančių išteklių energijos dalies apskaičiavimas

neįtraukta

17 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijai

7b straipsnis. Biodegalų tvarumo kriterijai

18 straipsnis. Atitikties biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo kriterijams patikrinimas

7c straipsnis. Atitikties biodegalų tvarumo kriterijams patikrinimas

19 straipsnis. Biodegalų ir skystųjų bioproduktų įtakos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui apskaičiavimas

7d straipsnis. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimas

21 straipsnis. Su atsinaujinančių išteklių energija transporto sektoriuje susijusios specialiosios nuostatos

neįtraukta

24 straipsnis. Skaidrumo platforma (11)

neįtraukta (12)

III priedas. Transporto kuro energetinė vertė

neįtraukta

V priedas. Biodegalų, skystųjų bioproduktų ir lygintino iškastinio kuro sukeliamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo taisyklės

IV priedas. Biodegalų būvio ciklo metu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo taisyklės

2.   TVARUMO KRITERIJŲ TAIKYMO SRITIS IR TAIKYMAS

Direktyvoje nustatyti tvarumo kriterijai, susiję su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu (13), labai didelės biologinės įvairovės žeme (14), žeme, kurioje yra didelių anglies sankaupų (15), ir žemės ūkio bei aplinkosaugos praktika (16). Šių tvarumo kriterijų reikia laikytis siekiant 1 dalyje išvardytų tikslų. Tai reiškia, kad kriterijai taikomi ne visiems biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams, bet tik tiems, kurie susiję su minėtais tikslais (tačiau šiuo metu jie taikomi daugumai biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų).

2.1.   Su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu ir žeme susiję kriterijai

Valstybės narės privalo reikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojai pateiktų įrodymus, kad atitinkami biodegalai ir skystieji bioproduktai atitinka su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu ir žeme susijusius tvarumo kriterijus (17). Ūkinės veiklos vykdytojai tai gali padaryti trimis būdais:

| 1) | teikti duomenis atitinkamai nacionalinei institucijai, laikantis valstybės narės nustatytų reikalavimų (t. y. pagal nacionalinę sistemą, kurią privalo parengti visos valstybės narės) (18); |
| --- | --- |

1)

teikti duomenis atitinkamai nacionalinei institucijai, laikantis valstybės narės nustatytų reikalavimų (t. y. pagal nacionalinę sistemą, kurią privalo parengti visos valstybės narės) (18);

| 2) | taikyti Komisijos tuo tikslu pripažintą savanorišką schemą (19); |
| --- | --- |

2)

taikyti Komisijos tuo tikslu pripažintą savanorišką schemą (19);

| 3) | laikytis Sąjungos sudaryto ir Komisijos tuo tikslu pripažinto dvišalio arba daugiašalio susitarimo sąlygų (20). |
| --- | --- |

3)

laikytis Sąjungos sudaryto ir Komisijos tuo tikslu pripažinto dvišalio arba daugiašalio susitarimo sąlygų (20).

Siekiant įrodyti atitiktį skirtingiems kriterijams gali būti naudojami skirtingi metodai.

Valstybės narės turi nustatyti, kurie ūkinės veiklos vykdytojai turi teikti minėtą informaciją. Daugelis transporto degalų yra apmokestinami akcizais, kurie sumokami degalus išleidžiant vartoti (21). Akivaizdu, kad atsakomybę teikti informaciją apie biodegalus pasirenkama perduoti akcizą mokančiam ūkinės veiklos vykdytojui. Tame etape turėtų būti sudaryta galimybė gauti su tvarumo kriterijų laikymusi visoje degalų būvio grandinėje susijusią informaciją (22).

Skystųjų bioproduktų ir tam tikrų biodegalų, pvz., naudojamų transporto priemonių parkuose arba aviacijoje, atveju, gali būti reikalingos atskiros nuostatos, skirtos atsakingam ūkinės veiklos vykdytojui nustatyti.

Valstybės narės turi reikalauti, kad ūkinės veiklos vykdytojai užtikrintų tinkamą nepriklausomo jų teikiamos informacijos audito standartą (23). Minėtas reikalavimas jau įvykdytas, jei ūkinės veiklos vykdytojai atitikčiai tvarumo kriterijams įrodyti naudoja Komisijos pripažintą savanorišką schemą arba dvišalį ar daugiašalį susitarimą. Jei ūkinės veiklos vykdytojai remiasi nacionaliniuose teisės aktuose nustatyta procedūra, valstybės narės turėtų vadovautis atitinkamais reikalavimais, susijusiais su nepriklausomo audito standartu ir masės balanso sistema (24), nurodytais Komunikato dėl savanoriškų schemų ir numatytųjų verčių (25) 2.2 dalyje.

2.2.   ES ūkininkams nustatyti žemės ūkio ir aplinkosaugos reikalavimai ir standartai
   (26)

ES ūkininkams nustatytas su žemės ūkio ir aplinkosaugos reikalavimais ir standartais susijęs kriterijus taikomas tik iš ES kilmės žaliavos pagamintiems biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams. Kitaip nei kitų kriterijų atveju, atitikties šiam kriterijui tikrinimo klausimas direktyvoje neminimas (27). Tikimasi, kad valstybės narės, siekdamos užtikrinti, kad ūkininkai laikytųsi šių reikalavimų, pasinaudos turimomis kontrolės sistemomis (28). Jei valstybių narių teritorijoje yra ūkininkų, kurie tiekia žaliavas biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams, bet nėra įtraukti į šias kontrolės sistemas, valstybės narės juos turi į jas įtraukti.

Jei pagal kontrolės sistemą nustatoma neatitiktis šiam kriterijui, valstybė narė turės užtikrinti, kad į šį pažeidimą bus atsižvelgta siekiant 1 dalyje išvardytų tikslų.

2.3.   Medžiagos

Kaip nustatyta direktyvoje, biodegalai – iš biomasės pagamintas skystasis arba dujinis transporto kuras. Skystieji bioproduktai – iš biomasės energijos tikslais, išskyrus transportui, pagamintas skystasis kuras (29). Pastarasis apima tik skystąjį kurą. Tai reiškia, kad tvarumo kriterijai taikomi biodujoms, kurios naudojamos transportui, bet netaikomi biodujoms, naudojamoms šildymui ar elektros energijai.

Nors direktyvoje minima daug biodegalų rūšių (30), šie sąrašai nėra išsamūs, bet jais siekiama palengvinti direktyvos įgyvendinimą. Į direktyvos planinius rodiklius gali būti įskaičiuoti ir į sąrašus neįtraukti biodegalai ir skystieji bioproduktai.

Laikoma, kad terminas „skystieji bioproduktai“ apima tokius klampius skysčius, kaip maistinio aliejaus atliekos, gyvūniniai riebalai, palmių aliejus, neapdorota talo alyva ir talo alyvos derva.

Iš atliekų ir kitų nei vykdant žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškų ūkio veiklą gaunamų liekanų pagamintiems biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams taikomas tik su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijęs tvarumo kriterijus (31). Kas laikoma atliekomis ir liekanomis, nagrinėjama 5 dalyje. Žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškų ūkio sektorių liekanos – tai vykdant žemės ūkio, žuvininkystės, akvakultūros ir miškų ūkio veiklą tiesiogiai gaunamos liekanos; jos neapima liekanų, gautų vykdant susijusią pramonės ar perdirbimo veiklą.

2.4.   Tvarumo kriterijų suderinimas

Direktyvoje nustatyti tvarumo kriterijai yra visiškai suderinti Bendrijos lygmeniu ir priimti pagal EB sutarties 95 straipsnį (vidaus rinka). Todėl valstybės narės, siekdamos 1 dalyje išvardytų 1–4 tikslų, savo papildomų kriterijų nustatyti negali (32). Tai reiškia, kad siekdamos tų tikslų valstybės narės biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams negali taikyti išimties pagal kitus nei direktyvoje nustatyti tvarumo kriterijus (33). Tačiau jei tam tikri biodegalai ir (arba) bioproduktai teikia didesnę naudą nei kiti, bet juos brangiau pagaminti, į didesnes jų gamybos sąnaudas gali būti atsižvelgta taikant nacionalines paramos schemas (34).

2.5.   Informacijos dėl atitikties tvarumo kriterijams skelbimas

Ūkinės veiklos vykdytojai valstybėms narės teiks informaciją dėl atitikties tvarumo kriterijams. Be to, joms bus teikiama informacija apie visų rūšių kelių transportui naudojamų degalų (iškastinių ir pagamintų iš atsinaujinančių išteklių) kilmės šalį ir pirkimo vietą (35). Pagal Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvą nereikalaujama, kad valstybės narės informaciją skelbtų viešai, nei joms draudžiama tai daryti. Komisija skatina tokią informaciją skelbiančias valstybes nares ją skelbti nuosekliai apie visus degalus. Komisijos nuomone, jei valstybė narė nusprendžia tokią informaciją skelbti, ji turėtų atsižvelgti į galimą neskelbtiną bendrovės specifinės komercinės informacijos pobūdį.

Visos iš valstybių narių gautos informacijos dėl biodegalų ir skystųjų bioproduktų santrauką Komisija paskelbs skaidrumo platformoje (36).

3.   ŠILTNAMIO EFEKTĄ SUKELIANČIŲ DUJŲ POVEIKIO APSKAIČIAVIMAS

Direktyvoje reikalaujama, kad išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas 35 % (šis rodiklis 2017 m. sausio mėn. bus padidintas iki 50 %, o 2018 m. sausio mėn. – iki 60 % įrenginiams, kuriuose gamyba bus pradėta 2017 m. ir vėliau) (37). Joje pateikta metodika, skirta sumažintam išmetamam šių dujų kiekiui, t. y. faktinei vertei, ir numatytosioms vertėms, įskaitant numatytąsias išskaidytas vertes, kurios tam tikrais atvejais gali būti naudojamos siekiant įrodyti atitiktį kriterijui, apskaičiuoti.

3.1.   Išimtis, susijusi su 2008 m. sausio 23 d. eksploatuojamais įrenginiais

Biodegalai ir (arba) skystieji bioproduktai, pagaminti naudojant 2008 m. sausio 23 d. eksploatuotus įrenginius, iki 2013 m. balandžio 1 d. gali neatitikti su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijusio kriterijaus (38), siekiant suteikti laiko, pvz., kviečius perdirbančioms etanolio gamykloms, kuriose kaip proceso kuras naudojamas lignitas, ir palmių aliejaus gamykloms, kuriose nesurenkamas metanas, pritaikyti savo naudojamus procesus. Sąvoka „įrenginys“ apima bet kokį gamybos procese naudojamą perdirbimo įrenginį. Ji neturėtų būti interpretuojama kaip apimanti gamybos įrenginius, kurie galėjo būti sąmoningai įterpti į gamybos grandinę vien tik siekiant, kad jiems būtų pritaikyta šioje nuostatoje numatyta išimtis. Jei bent vienas iš gamybos grandinėje naudojamų perdirbimo įrenginių buvo eksploatuojamas ne vėliau kaip 2008 m. sausio 23 d., kriterijus, susijęs su reikalavimu mažiausiai 35 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, jam pradedamas taikyti tik nuo 2013 m. balandžio 1 d.

3.2.   Numatytosios vertės

Direktyvoje pateiktos numatytosios vertės, kurias gali naudoti ūkinės veiklos subjektai, norėdami įrodyti atitiktį su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijusiam kriterijui (39). Šio komunikato I priede pateikiamos numatytųjų verčių, įskaitant numatytųjų išskaidytų verčių ir faktinių verčių kombinacijas, naudojimo gairės (40).

Numatytąsias vertes gali atnaujinti Komisija. Numatytųjų verčių atnaujinimo procedūra nagrinėjama Komunikate dėl savanoriškų schemų ir numatytųjų verčių.

Be to, direktyvoje pateikiamos gaminant ir naudojant biodegalus išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų tipinės vertės (41). Šių verčių ūkinės veiklos vykdytojai naudoti negali. Jas gali naudoti valstybės narės kas dvejus metus teikdamos Komisijai ataskaitas dėl pažangos skatinant ir naudojant atsinaujinančių išteklių energiją (42).

3.3.   Faktinės vertės apskaičiavimas

Faktinės sumažinto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vertės gali būti naudojamos visada, nepriklausomai nuo to, ar konkretiems biodegalams ir (arba) skystajam bioproduktui nustatyta numatytoji vertė. Direktyvos V priedo C dalyje išdėstytos faktinės vertės apskaičiavimo taisyklės.

Apskaičiuojant faktinę vertę tikriausiai nėra būtina atsižvelgti į tokias sąnaudas, kaip per perdirbimą mažais kiekiais naudojamas chemines medžiagas, dėl kurių rezultatas pakis mažai arba visai nepakis (43).

Apskaičiuojant teršalų, išmetamų dėl auginimo, kiekį, vietoj faktinių verčių galima naudoti konkrečiai geografinei vietovei taikomas vidutines vertes (44). Tai galėtų būti ypatingai naudinga žaliavų, kurių numatytosios vertės nenustatytos, ir ES regionų, kuriuose tam tikroms žaliavoms neleidžiama taikyti numatytųjų verčių, atveju (45). Valstybės narės gali parengti tokių vidutinių verčių sąrašus; jie galėtų būti įtraukti ir į savanoriškas schemas, susijusias su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikiu (46).

Komisija skaidrumo platformoje ketina paskelbti faktinių verčių apskaičiavimo pavyzdžius su paaiškinimais, taip pat remiantis duomenų rinkiniais, naudojamais numatytosioms vertėms nustatyti, gautas standartines vertes, kurios gali būti naudojamos nustatant kai kuriuos koeficientus, naudojamus faktinėms vertėms apskaičiuoti.

Daugiau informacijos apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo metodą pateikta šio komunikato II priede.

4.   ATITIKTIS SU ŽEME SUSIJUSIEMS KRITERIJAMS

Direktyvoje nustatytos didelės biologinės įvairovės žemės kategorijos (47). Ši žemė negali būti naudojama žaliavoms, skirtoms biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybai, gauti.

Direktyvoje nustatytos žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, kategorijos (48). Jei 2008 m. sausio mėn. žemė buvo, tačiau jau nebėra, priskirta vienai iš šių kategorijų, ši žemė neturėtų būti naudojama žaliavoms, skirtoms biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybai, gauti.

Direktyvoje numatyta, kad, pateikus tam tikrus įrodymus, galimos su kai kuriais iš šių kriterijų susijusios išimtys.

Jei žemė priskiriama daugiau nei vienai iš šių kategorijų, jai taikomi visi atitinkami kriterijai. Jei žemė pripažįstama tinkama, kad jai būtų taikoma išimtis pagal vieną iš kriterijų, tai nesuteikia teisės taikyti išimties pagal kitus jai taikomus kriterijus.

4.1.   Didelės biologinės įvairovės žemė

Žaliavos neturėtų būti gaunamos iš neliesto miško ir kitų (neliestų) miškingų vietovių, nustatytų gamtos apsaugos teritorijų ir didelės biologinės įvairovės pievų (49). 2010 m. Komisija ketina apibrėžti kriterijus ir geografinius arealus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti, kokios pievos gali būti laikomos didelės biologinės įvairovės pievomis (50).

Didelės biologinės įvairovės nenatūralių pievų atveju išimtį galima taikyti, jei pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas būtinas siekiant išsaugoti vietovei taikomą pievos apibūdinimą. Gamtos apsaugos teritorijų atveju išimtis gali būti taikoma tada, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos gamyba netrukdo siekti konkretaus gamtos apsaugos tikslo (51). Komisijai žinoma, kad Europos standartizacijos komitetas (pranc. CEN) nagrinėja reikalautinų pateikti įrodymų klausimą.

Direktyvoje nustatyta procedūra, pagal kurią, Komisijai priėmus sprendimą, galima atsižvelgti į naujas gamtos apsaugos teritorijas (52). Šiuo metu tokių pripažintų teritorijų nėra. Kai bus priimami sprendimai dėl teritorijų pripažinimo, informacija apie tokius sprendimus bus paskelbta Komisijos skaidrumo platformoje.

4.2.   Žemė, kurioje yra didelių anglies sankaupų

Žaliavos neturėtų būti gaunamos iš šlapžemių, ištisai mišku apaugusių vietovių, vietovių, kuriose medžių lajos danga užima 10–30 % miško ploto, ir durpynų, jei žemės apibūdinimas, palyginti su jos apibūdinimu 2008 m. sausio mėn., pasikeitė (53).

Todėl, jei žaliava gaunama iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo apibūdinama kaip šlapžemė (54), ir tuo metu, kai iš jos gaunama žaliava, ji vis dar apibūdinama kaip šlapžemė, tokios žaliavos naudojimas pagal taikomą kriterijų nebūtų laikomas pažeidimu.

Terminas „apibūdinimas“ reiškia direktyvoje apibrėžtas fizines kategorijas.

Apskaičiuojant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį dar reikia atsižvelgti į pasikeitusios žemės naudojimo paskirties veiksnį, kuriam šis kriterijus netaikomas (žr. II priedą).

4.2.1.   Ištisai mišku apaugusios vietovės
   (55)

Prieš pradedant nagrinėti „ištisai mišku apaugusios vietovės“ sąvoką reikėtų prisiminti, kad apskaičiuojant šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį privaloma atsižvelgti į bet kokį žemės naudojimo paskirties pakeitimą (56); į jį taip pat gali reikėti atsižvelgti pagal kitas nei su šia direktyva susijusias politikos kryptis.

„Ištisai mišku apaugusi vietovė“ direktyvoje apibrėžiama kaip žemė, kurioje daugiau nei vieno hektaro plote medžių aukštis didesnis negu penki metrai, o medžių lajos danga užima daugiau kaip 30 %, arba medžiai gali pasiekti tas ribas in situ. Ši sąvoka nevartojama žemei, kuri daugiausia naudojama kaip žemės ūkio paskirties arba miesto žemė, įvardyti (57).

4.2.2.   Vietovės, kuriose medžių lajos danga užima 10–30 % miško ploto
   (58)

Išimtis gali būti taikoma žemei, kuri panaši į ištisai mišku apaugusias vietoves, tačiau kurioje medžių lajos danga užima 10–30 % miško ploto, jei pateikiamas įrodymas, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis (59), įskaitant bet kokius anglies sankaupų nagrinėjamoje vietovėje pokyčius nuo 2008 m. sausio mėn., neviršija atitinkamų ribų, nustatytų pagal kriterijų, susijusį su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu.

4.2.3.   Durpynas
   (60)

Biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams, pagamintiems iš žemėje, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas, užaugintos biomasės galima taikyti išimtį, jei pateikiama įrodymų, kad:

| — | 2008 m. sausio mėn. dirvožemis buvo visiškai nusausintas, arba |
| --- | --- |

—

2008 m. sausio mėn. dirvožemis buvo visiškai nusausintas, arba

| — | nuo 2008 m. sausio mėn. dirvožemis nebuvo sausinamas. |
| --- | --- |

—

nuo 2008 m. sausio mėn. dirvožemis nebuvo sausinamas.

Tai reiškia, kad 2008 m. sausio mėn. dalinai nusausintam durpynui vėliau atlikus gilesnį drenažą, turintį įtakos dar nevisiškai nusausintam dirvožemiui, būtų pažeisti pagal šį kriterijų keliami reikalavimai.

Pačios durpės nelaikomos biomase (61).

4.3.   Įrodymų dėl atitikties teikimas

Įrodymai dėl atitikties su žeme susijusiems kriterijams galėtų būti įvairūs, įskaitant aeronuotraukas, palydovinius vaizdus, žemėlapius, žemės registro įrašus ir (arba) duomenų bazių (62) duomenis ir vietovės tyrimų duomenis.

Įrodymai gali būti „teigiami“ arba „neigiami“.

Pavyzdžiui, atitiktis su neliestu mišku susijusiam kriterijui galėtų būti įrodyta pateikus:

| — | žemės aeronuotrauką, kurioje matosi cukranendrėmis apsodinta žemė (teigiamas įrodymas), arba |
| --- | --- |

—

žemės aeronuotrauką, kurioje matosi cukranendrėmis apsodinta žemė (teigiamas įrodymas), arba

| — | visų neliestų regiono miškų žemėlapis, kuriame matosi jiems nepriskiriama žemė (neigiamas įrodymas). |
| --- | --- |

—

visų neliestų regiono miškų žemėlapis, kuriame matosi jiems nepriskiriama žemė (neigiamas įrodymas).

Kriterijai susiję su žemės apibūdinimu 2008 m. sausio mėn. Tačiau neatmetama galimybė pateikti ankstesnius įrodymus. Pavyzdžiui, įrodymų, kad žemė buvo naudojama pasėliams kiek anksčiau nei 2008 m. (pvz., 2005 m.), gali užtekti norint įrodyti atitiktį kai kuriems arba visiems su žeme susijusiems kriterijams.

Komisija skaidrumo platformoje ketina paskelbti ūkinės veiklos vykdytojams skirtas gaires, kuriomis vadovaujantis būtų galima nustatyti atitinkamas žemės kategorijas.

5.   BIODEGALŲ APSKAITOS TAISYKLĖS

5.1.   Degalų, kurie gaunami iš dalies naudojant neatsinaujinančius išteklius, apskaita

Tam tikrų rūšių degalai gaunami tik iš dalies naudojant atsinaujinančią medžiagą. Planinių rodiklių vykdymo apskaitos tikslais direktyvos III priede nurodyta, kokia kai kurių degalų, tokių kaip ETBE (etil-tret-butileterio), procentinė dalis gauta naudojant atsinaujinančius išteklius (63). III priede nenurodytoms degalų rūšims, įskaitant degalus, pagamintus naudojant lanksčius procesus, kuriuos taikant ne visada pateikiamos naudojant tą patį išteklių derinį pagamintų degalų partijos, gali būti taikoma taisyklė, panaši į tą, kuri taikoma įvairius degalus deginančiose jėgainėse pagamintai elektros energijai: „kiekvieno energijos ištekliaus indėlis apskaičiuojamas remiantis jo energetine verte (64)“.

Siekiant atitikti su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu susijusį kriterijų, iš biomasės gauta ankstesnėje pastraipoje nurodytų degalų dalis turi neviršyti atitinkamų ribų. Direktyvoje pateikiamos kai kurių degalų, tokių kaip ETBE, standartinės vertės.

Be to, direktyvos III priede pateikti procentai taikomi nustatant, ar apie degalus, kuriuose yra biodegalų, pardavimo vietose turi būti pateiktos specialios nuorodos (65). Pavyzdžiui, apie benziną, kuriame yra 20 % ETBE, specialios informacijos pateikti nereikia, nes iš atsinaujinančių išteklių pagaminta mažesnė nei 10 % jo dalis.

5.2.   Biodegalai, kurių dalis dauginama iš dviejų

Siekiant įrodyti, kad laikomasi atsinaujinančių išteklių energijos dalies visų rūšių transporte 2020 m. nustatyto 10 % planinio rodiklio ir laikomasi nacionalinių atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimų, tam tikrų biodegalų dalis dauginama iš dviejų (66). Visų kitų biodegalų dalis turi būti skaičiuojama vieną kartą. Jei biodegalai pagaminti tik iš dalies naudojant medžiagas, kurių dalis dauginama iš dviejų, iš dviejų dauginama tik iš tų medžiagų pagaminta biodegalų dalis (67).

Biodegalai, kurių dalis dauginama iš dviejų, apima iš atliekų ir liekanų pagamintus biodegalus.

Pačioje direktyvoje nepateiktos sąvokų „atliekos“ ir „liekanos“ apibrėžtys. Komisijos nuomone, šios sąvokos turėtų būti aiškinamos atsižvelgiant į direktyvos tikslus:

| — | taikant dauginimo iš dviejų metodą – siekiant žaliavas išskirstyti pagal rūšis (68), |
| --- | --- |

—

taikant dauginimo iš dviejų metodą – siekiant žaliavas išskirstyti pagal rūšis (68),

| — | taikant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo metodiką – norint nustatyti šalutinius produktus, kurių nebuvo siekiama pagaminti (pvz., šiaudus kviečių gamybos atveju), kad jiems nebūtų priskirtas joks išmetamų teršalų kiekis (69). |
| --- | --- |

—

taikant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo metodiką – norint nustatyti šalutinius produktus, kurių nebuvo siekiama pagaminti (pvz., šiaudus kviečių gamybos atveju), kad jiems nebūtų priskirtas joks išmetamų teršalų kiekis (69).

Šiuo atveju atliekos gali būti suprantamos kaip bet kokia medžiaga ar daiktas, kurio turėtojas atsikrato, ketina ar privalo atsikratyti (70). Sąmoningai pakeistos žaliavos siekiant, kad jos būtų skaičiuojamos kaip atliekos (pvz., į medžiagas, kurios nebuvo atliekos, įterpiant atliekų medžiagų), neturėtų būti laikomos atliekomis.

Šiuo atveju liekanos gali apimti:

| — | vykdant žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškų ūkio veiklą gautas liekanas, ir |
| --- | --- |

—

vykdant žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškų ūkio veiklą gautas liekanas, ir

| — | perdirbimo liekanas. |
| --- | --- |

—

perdirbimo liekanas.

Perdirbimo liekanos – tai medžiaga, kurios kaip galutinio (-ių) produkto (-ų) nesiekiama tiesiogiai pagaminti per gamybos procesą. Jos nėra pirminis gamybos proceso tikslas ir procesas nėra sąmoningai pakeistas tam, kad jos būtų gaminamos.

Liekanų pavyzdžiais gali būti neapdorotas glicerinas, talo alyvos derva ir mėšlas.

---

(1)  Direktyvos 2009/28/EB 17 straipsnis.

(2)  Direktyvos 98/70/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/30/EB, 7b straipsnis.

(3)  17 straipsnio 1 dalies a punktas. Reglamente (EB) Nr. 1099/2008 nurodytas „galutinio energijos suvartojimo rodiklis“ taikomas biodegalams, naudojamiems tarptautinės aviacijos sektoriuje (kai jie parduodami valstybėje narėje), bet ne tarptautinio jūrų transporto sektoriuje.

(4)  17 straipsnio 1 dalies b punktas; kaip apibrėžta Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos 2 straipsnio l punkte.

(5)  17 straipsnio 1 dalies c punktas. Paprastai tokia parama teikiama pagal nacionalinę paramos schemą.

(6)  Degalų kokybės direktyvos 7a straipsnis.

(7)  OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

(8)  Reglamento (EB) Nr. 443/2009 6 straipsnis.

(9)  OL L 151, 2010 6 17, p. 19.

(10)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

(11)  Ją galima rasti interneto svetainėje: http://ec.europa.eu/energy/renewables/transparency_platform/transparency_platform_en.htm

(12)  Su Degalų kokybės direktyva susijusius dokumentus Komisija ketina paskelbti ir Degalų kokybės direktyvai skirtoje interneto svetainėje.

(13)  17 straipsnio 2 dalis.

(14)  17 straipsnio 3 dalis.

(15)  17 straipsnio 4 ir 5 dalys.

(16)  17 straipsnio 6 dalis.

(17)  18 straipsnio 1 dalis.

(18)  18 straipsnio 3 dalis.

(19)  18 straipsnio 4 dalies antra pastraipa; 18 straipsnio 7 dalis.

(20)  18 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa; 18 straipsnio 7 dalis.

(21)  Žr. Direktyvą 2008/118/EB ir Direktyvą 2003/96/EB.

(22)  Išimtis galėtų būti taikoma šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, išmetamoms paskirstant degalus (jei reikia faktinei vertei apskaičiuoti). Tam būtų tikslinga naudoti standartinį koeficientą.

(23)  18 straipsnio 3 dalis.

(24)  18 straipsnio 1 dalis.

(25)  Svarbus skirtumas yra tas, kad taikant savanorišką schemą paprastai turėtų būti užtikrinama, kad ūkinės veiklos vykdytojams būtų leidžiama dalyvauti schemoje prieš tai atlikus jų veiklos auditą. Taikant nacionalines sistemas tokio reikalavimo kelti nebūtina, bet pagal jas būtų tikslinga numatyti galimybę ūkinės veiklos vykdytojams teikti ad hoc paraiškas.

(26)  17 straipsnio 6 dalis.

(27)  Žr. 18 straipsnio 1 dalį.

(28)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 22 straipsnį.

(29)  2 straipsnis.

(30)  Pvz., III ir V prieduose.

(31)  Žr. 17 straipsnio 1 dalį.

(32)  Tai netaikoma siekiant 1 dalyje nurodytų 5 ir 6 tikslų.

(33)  17 straipsnio 8 dalis.

(34)  Žr. Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos 89 ir 95 konstatuojamąsias dalis ir Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gaires.

(35)  Degalų kokybės direktyvos 7a straipsnio 1 dalies a punktas.

(36)  18 straipsnio 3 dalis.

(37)  17 straipsnio 2 dalis.

(38)  17 straipsnio 2 dalies paskutinė pastraipa.

(39)  V priedas.

(40)  Reikėtų pažymėti, kad apskaičiuojant numatytąsias (išskaidytas) vertes atsižvelgta į šalutiniams produktams priskiriamą išmetamų teršalų kiekį.

(41)  V priedas.

(42)  Žr. 22 straipsnio 2 dalį.

(43)  Svarbu pažymėti, kad skaičiai, kuriais išreiškiamas sumažintas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, suapvalinti iki artimiausio procentinio punkto.

(44)  Žr. V priedo C dalies 6 punktą.

(45)  Žr. 19 straipsnio 2 ir 3 dalis.

(46)  Žr. 18 straipsnio 4 dalį.

(47)  17 straipsnio 3 dalis.

(48)  17 straipsnio 4 ir 5 dalys.

(49)  17 straipsnio 3 dalis.

(50)  Viešų konsultacijų dokumentus galima rasti adresu http://ec.europa.eu/energy/renewables/consultations/2010_02_08_biodiverse_grassland_en.htm

(51)  17 straipsnio 3 dalies b punktas; taikoma tiek i, tiek ii papunkčiui.

(52)  17 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktis.

(53)  17 straipsnio 4 dalis ir 17 straipsnio 5 dalis.

(54)  17 straipsnio 4 dalies a punktas.

(55)  17 straipsnio 4 dalies b punktas.

(56)  Žr. šio komunikato II priedą.

(57)  Šiuo atveju žemės ūkio paskirties žemė – tai žemės ūkio gamybos sistemoms priskiriami medynai, tokie kaip vaismedžių plantacijos, aliejinių palmių plantacijos ir žemės bei miškų ūkio sistemos, kai pasėliai auginami po medžių lajos danga.

(58)  17 straipsnio 4 dalies c punktas.

(59)  V priedo C dalis.

(60)  17 straipsnio 5 dalis.

(61)  Žr. 2 straipsnį.

(62)  Pvz., ES bendrosios žemės ūkio politikos integruota administravimo ir kontrolės sistema.

(63)  5 straipsnio 5 dalis.

(64)  5 straipsnio 3 dalis.

(65)  21 straipsnio 1 dalis.

(66)  21 straipsnio 2 dalis.

(67)  Turima omenyje fizinė biodegalų dalis (šiai nuostatai netaikoma tvarumo kriterijams skirta masės balanso sistema).

(68)  Žr. Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos 89 konstatuojamąją dalį.

(69)  Žr. V priedo C dalies 18 punktą.

(70)  Įskaitant medžiagas, kurios turi būti pašalintos iš rinkos dėl sveikatos ar saugos priežasčių.

---

I PRIEDAS

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo metodai

Image

---

II PRIEDAS

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio apskaičiavimo metodika. Papildoma informacija

Dėl anglies kaupimosi dirvožemyje, pasitelkiant geresnį žemės ūkio valdymą, sumažinta išmetamo kiekio dalis (V priedo C dalies 1 punktas)

Prie „geresnio žemės ūkio valdymo“ galėtų būti priskirta tokia praktika kaip:

| — | perėjimas prie mažesnio žemės įdirbimo arba visiško žemės neįdirbimo praktikos, |
| --- | --- |

—

perėjimas prie mažesnio žemės įdirbimo arba visiško žemės neįdirbimo praktikos,

| — | geresnė sėjomaina ir (arba) antsėlių sėjimas, įskaitant pasėlių liekanų tvarkymą, |
| --- | --- |

—

geresnė sėjomaina ir (arba) antsėlių sėjimas, įskaitant pasėlių liekanų tvarkymą,

| — | geresnis trąšų ar mėšlo tvarkymas, |
| --- | --- |

—

geresnis trąšų ar mėšlo tvarkymas,

| — | dirvožemį gerinančių medžiagų (pvz., komposto) naudojimas. |
| --- | --- |

—

dirvožemį gerinančių medžiagų (pvz., komposto) naudojimas.

Į sumažintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kuris išmetamas dėl geresnio žemės valdymo, dalį galima atsižvelgti, jei pateikiama įrodymų, kad dirvožemyje esančios anglies sankaupos padidėjo, arba jei pateikiama svarių ir pagrįstų įrodymų, kad galima pagrįstai tikėtis jų padidėjimo per laikotarpį, per kurį buvo auginamos atitinkamos žaliavos (1).

Sumažinta išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio dalis, išreikšta g CO2eq/MJ, gali būti apskaičiuota naudojant panašią į metodo 7 punkte nurodytą formulę, tačiau daliklį „20“ pakeičiant laikotarpiu (metais), per kurį buvo auginami atitinkami pasėliai.

Auginimas (6 punktas)

Sąnaudos ir (arba) kintamieji, kurie turi poveikį teršalų, išmetamų auginant, kiekiui paprastai apima sėklas, degalus, trąšas, pesticidus, derlių ir iš dirbamo lauko išsiskiriantį N2O. Čia neatsižvelgiama į trumpą augalų sugeriamo anglies dioksido apykaitos procesą, todėl, siekiant išlaikyti pusiausvyrą, 13 punkte neatsižvelgiama į teršalų, išmetamų naudojant degalus, kiekį.

Naudojant teršalų, išmetamų auginant, kiekiui apskaičiuoti skirtą metodiką, vietoj faktinių verčių galima naudoti mažesnių geografinių teritorijų nei tos, kuriomis remiantis apskaičiuojamos numatytosios vertės, vidutines vertes. Numatytosios vertės (išskyrus vieną išimtį) buvo apskaičiuotos pasaulio mastu. Tačiau direktyvoje nustatyti jų naudojimo ES teritorijoje apribojimai. Šie apribojimai taikomi Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (angl. NUTS) 2 lygio teritorinių vienetų lygmeniu (2). Todėl atrodo, kad ES teritorijoje vidutinės vertės turėtų būti nustatytos NUTS 2 lygio teritorinių vienetų arba dar smulkesniu lygmeniu. Logiška, kad panašiu lygmeniu jie turėtų būti nustatyti ir už ES ribų.

N2O išmetamieji teršalai (6 punktas)

Į N2O, išsiskiriantį iš dirvožemio, galima tinkamai atsižvelgti taikant Tarptautinės klimato kaitos komisijos (TKKK) metodiką, kuri apima joje apibūdintus tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai išmetamus N2O teršalus (3). Ūkinės veiklos vykdytojai gali naudotis visų trijų TKKK pakopų metodikomis. Išsamiais matavimais ir (arba) modeliavimu pagrįsta 3 pakopos metodika atrodo tinkamesnė „regioninėms“ dėl auginimo išmetamų teršalų kiekio vertėms (žr. šio komunikato 3.3 dalį) nei kitoms faktinėms vertėms apskaičiuoti.

Žemės naudojimo paskirties keitimas (7 ir 10 punktai)

Žemės naudojimo paskirties keitimas turėtų būti suprantamas kaip žemės dangos keitimas, pakeičiant jos kategoriją. TKKK žemės dangą suskirsčiusi į šešias kategorijas: miško žemę, pievą, pasėlių žemę, šlapžemes, gyvenvietes ir kitą žemę. Ji taip pat išskiria septintą – daugiamečių pasėlių – kategoriją, kuriai priskiriami tokie daugiamečiai pasėliai, kaip trumpos rotacijos želdiniai ir aliejinės palmės, kurių stiebas paprastai kasmet nenupjaunamas (4). Tai reiškia, kad, pavyzdžiui, vietoj pievos pasodinus pasėlius žemės naudojimo paskirtis pasikeistų, tačiau vienos rūšies pasėlius (tokius kaip kukurūzai) pakeitus kitos rūšies pasėliais (tokiais kaip rapsai) ji nepasikeistų. Pasėlių žemei priskiriamas pūdymas (t. y. žemė, kuri paliekama pailsėti vienerius ar kelerius metus prieš ją vėl pradedant dirbti). Žemės naudojimo paskirties pakeitimu nelaikoma pakitusi žemėtvarka, žemės įdirbimo ar trąšų naudojimo praktika.

Anglies sankaupų žemėje apskaičiavimo gairėse (5) išsamiai aprašomas jų apskaičiavimas. Komisija skaidrumo platformoje ketina paskelbti teršalų, išmetamų dėl anglies sankaupų kitimo, susijusio su žemės naudojimo paskirties keitimu, kiekio apskaičiavimo pavyzdį su paaiškinimais.

Dėl elektros energijos sistemos išmetamų teršalų kiekio intensyvumas (11 punktas)

Direktyvoje reikalaujama naudoti vidutinio išmetimo intensyvumo vertę, taikomą apibrėžtam regionui. ES atveju logiškiausia rinktis visą ES teritoriją. Trečiųjų šalių atveju, kadangi jų elektros energijos sistemos dažnai mažiau sujungtos su kitų šalių sistemomis, tikslinga rinktis vidutinio išmetimo intensyvumo nacionaliniu mastu vertę.

Energijos paskirstymas (17 ir 18 punktai)

Taikant šią taisyklę turėtų būti naudojama viso (šalutinio) produkto, o ne tik jo sausosios dalies žemutinės kuro degimo šilumos vertė. Tačiau daugeliu atveju, visų pirma beveik sausų produktų atveju, naudojant pastarąją gautas rezultatas galėtų būti tinkama aproksimacija.

Kadangi žemutinės kuro degimo šilumos vertė šilumai netaikoma, jai negali būti priskirtas joks išmetamų teršalų kiekis.

Joks išmetamų teršalų kiekis neturėtų būti priskirtas žemės ūkio kultūrų liekanoms nei perdirbimo liekanoms (kadangi daroma prielaida, kad išmetamų teršalų kiekis iki tų medžiagų surinkimo lygus nuliui) (6), nei atliekoms. Daugiau informacijos apie atliekas ir liekanas pateikta 5.2 dalyje.

Išmetamų teršalų kiekis turėtų būti paskirstytas iš karto po to, kai per vieną iš perdirbimo proceso etapų pagaminamas šalutinis produktas (medžiaga, kuri paprastai saugoma arba parduodama) ir biodegalai ir (arba) skystasis bioproduktas ir (arba) tarpinis produktas. Tai gali būti vienas iš gamykloje vykstančio perdirbimo proceso etapų, po kurio toliau vyksta bet kurio produkto perdirbimo procesas. Tačiau, jei vėlesnis atitinkamų (šalutinių) produktų perdirbimo etapas persipynęs (dėl naudojamos medžiagos arba dėl energijos grįžtamojo ryšio ciklo) su bet kuriuo ankstesniu perdirbimo proceso etapu, tokia sistema laikoma perdirbimo gamykla (7) ir išmetamų teršalų kiekis paskirstomas tuo metu, kai tolesnis kiekvieno produkto perdirbimo etapas nėra persipynęs (dėl naudojamos medžiagos ar dėl energijos grįžtamojo ryšio ciklo) su jokiu ankstesniu perdirbimo proceso etapu.

Elektros energija, pagaminta taikant bendrą šilumos ir elektros energijos gamybos technologinį procesą (kogeneraciją) (16 punktas)

Bendra 17 punkte nustatyta išmetamų teršalų kiekio paskirstymo taisyklė netaikoma kogeneracijos būdu pagamintai elektros energijai, jei kogeneracijai naudojamas: 1) iškastinis kuras, 2) bioenergija (jei ji nėra to paties proceso šalutinis produktas) arba 3) žemės ūkio kultūrų liekanos (net jei jos yra to paties proceso šalutinis produktas). Vietoj to 16 punkte nustatyta taisyklė taikoma taip:

| a) | Jei taikant kogeneraciją tiekiama šiluma yra skirta ne tik biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos procesui, bet ir kitiems tikslams, kogeneracijos apimtis (atliekant apskaičiavimą) sumažinama iki mažiausio dydžio, kurio reikia norint tiekti tik tą šilumos kiekį, kuris reikalingas biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams gaminti. Iki mažiausio dydžio turėtų būti proporcingai sumažintas pirminis kogeneracijos būdu gautos elektros energijos kiekis. |
| --- | --- |

a)

Jei taikant kogeneraciją tiekiama šiluma yra skirta ne tik biodegalų ir (arba) skystųjų bioproduktų gamybos procesui, bet ir kitiems tikslams, kogeneracijos apimtis (atliekant apskaičiavimą) sumažinama iki mažiausio dydžio, kurio reikia norint tiekti tik tą šilumos kiekį, kuris reikalingas biodegalams ir (arba) skystiesiems bioproduktams gaminti. Iki mažiausio dydžio turėtų būti proporcingai sumažintas pirminis kogeneracijos būdu gautos elektros energijos kiekis.

| b) | Elektros energijos kiekiui, kuris lieka pritaikius šią mažiausio dydžio taisyklę ir padengus visus faktinius vidaus elektros energijos poreikius, turėtų būti priskirtas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kreditas, kuris turėtų būti atimtas iš teršalų, išmetamų perdirbant, kiekio. |
| --- | --- |

b)

Elektros energijos kiekiui, kuris lieka pritaikius šią mažiausio dydžio taisyklę ir padengus visus faktinius vidaus elektros energijos poreikius, turėtų būti priskirtas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kreditas, kuris turėtų būti atimtas iš teršalų, išmetamų perdirbant, kiekio.

| c) | Gauta nauda prilyginama per būvio ciklą išmetamam teršalų kiekiui, kuris susidarytų, kai toks pats elektros energijos kiekis, naudojant tą patį kurą, būtų pagamintas elektrinėje. |
| --- | --- |

c)

Gauta nauda prilyginama per būvio ciklą išmetamam teršalų kiekiui, kuris susidarytų, kai toks pats elektros energijos kiekis, naudojant tą patį kurą, būtų pagamintas elektrinėje.

Lygintino iškastinio kuro vertė (19 punktas)

Šiuo metu biodegalams naudotina lygintino iškastinio kuro vertė yra 83,8 g CO2eq/MJ. Šią vertę pakeis „naujausios turimos vidutinės faktinės kiekio, išmetamo Bendrijoje naudojant benzino ir dyzelino iškastines dalis, vertės“, kai bus gauta pagal Degalų kokybės direktyvą pateiktose ataskaitose nurodyta informacija (8).

Tokios ataskaitos pirmą kartą turi būti pateiktos už 2011 m. ir turi būti teikiamos kartą per metus. Komisija naują lygintino iškastinio kuro vertę (jei ją bus įmanoma apskaičiuoti) paskelbs skaidrumo platformoje, kartu nurodydama datą, nuo kurios ši vertė gali būti laikoma „turima verte“ ir turi būti naudojama. Į šiuos naujausius duomenis Komisija atsižvelgs kitą kartą keisdama direktyvoje nustatytas tipines ir numatytąsias vertes.

---

(1)  Toks įrodymas gali būti anglies sankaupų dirvožemyje matavimo rezultatai: pirmas matavimas turi būti atliktas prieš sodinimą, o vėlesni – reguliariai kas kelis metus. Tokiu atveju, kol negauti antrojo matavimo rezultatai, anglies sankaupų dirvožemyje padidėjimas būtų apskaičiuojamas remiantis atitinkamais moksliniais duomenimis. Po antrojo matavimo ir vėliau nustatant, ar padidėjo ir kiek padidėjo anglies sankaupos dirvožemyje, būtų remiamasi matavimo rezultatais.

(2)  19 straipsnio 2 ir 3 dalys. Šie regionai nurodyti Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 I priede. Sąveikiuosius regionų žemėlapius galima rasti adresu http://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nuts/home_regions_en.html

(3)  Žr. 2006 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos Šiltnamio efektą sukeliančių dujų nacionalinių aprašų gairių 4 tomo 11 skyrių http://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2006gl/pdf/4_Volume4/V4_11_Ch11_N2O&CO2.pdf

(4)  Nes šiai žemei būdingos tiek pasėlių, tiek miško žemės savybės.

(5)  OL L 151, 2010 6 17, p. 19.

(6)  Kai šios medžiagos naudojamos kaip žaliava, jų surinkimo pradžioje šių medžiagų išmetamų teršalų kiekis taip pat lygus nuliui.

(7)  Žr. V priedo C dalies 18 punkto paskutinę pastraipą.

(8)  Pagal Degalų kokybės direktyvos 7a straipsnį valstybių narių paskirti (kelių transporto) degalų ir (arba) energijos tiekėjai paskirtosioms institucijoms turi teikti ataskaitas dėl: 1) bendro patiektų kiekvienos rūšies degalų ir (arba) energijos kiekio, nurodydami pirkimo ir kilmės vietą, ir 2) šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų per degalų būvio ciklą, kiekio energijos vienetui.

---

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/17

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 160/03

2010 m. birželio 15 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5866. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5866. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/18

---

Euro kursas (1)

2010 m. birželio 18 d.

2010/C 160/04

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2372 |
| JPY | Japonijos jena | 112,12 |
| DKK | Danijos krona | 7,4398 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83570 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5599 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,3745 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8615 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,733 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 280,05 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7076 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0675 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2400 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9290 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4249 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2723 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,6309 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7588 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7170 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 490,51 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,3263 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,4454 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2010 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 328,86 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0221 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,783 |
| RUB | Rusijos rublis | 38,3840 |
| THB | Tailando batas | 40,091 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2000 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,5454 |
| INR | Indijos rupija | 57,1220 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2372

JPY

Japonijos jena

112,12

DKK

Danijos krona

7,4398

GBP

Svaras sterlingas

0,83570

SEK

Švedijos krona

9,5599

CHF

Šveicarijos frankas

1,3745

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8615

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,733

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

280,05

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7076

PLN

Lenkijos zlotas

4,0675

RON

Rumunijos lėja

4,2400

TRY

Turkijos lira

1,9290

AUD

Australijos doleris

1,4249

CAD

Kanados doleris

1,2723

HKD

Honkongo doleris

9,6309

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7588

SGD

Singapūro doleris

1,7170

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 490,51

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,3263

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,4454

HRK

Kroatijos kuna

7,2010

IDR

Indonezijos rupija

11 328,86

MYR

Malaizijos ringitas

4,0221

PHP

Filipinų pesas

56,783

RUB

Rusijos rublis

38,3840

THB

Tailando batas

40,091

BRL

Brazilijos realas

2,2000

MXN

Meksikos pesas

15,5454

INR

Indijos rupija

57,1220

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/19

---

Sprendimas dėl ARFIN Compagnia di Assicurazioni e Riassicurazioni SpA reorganizavimo priemonės

(Pranešimas skelbiamas pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo 6 straipsnį)

2010/C 160/05

| Draudimo įmonė | ARFIN Compagnia di Assicurazioni e Riassicurazioni SpA. |
| --- | --- |
| Viale Nazario Sauro 14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Draudimo įmonė

ARFIN Compagnia di Assicurazioni e Riassicurazioni SpA.

Viale Nazario Sauro 14

20124 Milano MI

ITALIA

Sprendimo priėmimo ir įsigaliojimo data, sprendimo pobūdis

2010 m. balandžio 14 d. priemonė ISVAP Nr. 2795 – Laikinojo administravimo komisaro paskyrimas pagal Įstatyminio nutarimo Nr. 209/2005 230 straipsnį.

Kompetentingos institucijos

| ISVAP |
| --- |
| Via del Quirinale 21 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

ISVAP

Via del Quirinale 21

00187 Roma RM

ITALIA

Priežiūros institucija

| ISVAP |
| --- |
| Via del Quirinale 21 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

ISVAP

Via del Quirinale 21

00187 Roma RM

ITALIA

Paskirtasis komisaras

| Angelo Cremonese |
| --- |
| Viale Nazario Sauro 14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Angelo Cremonese

Viale Nazario Sauro 14

20124 Milano MI

ITALIA

Reglamentuojantys teisės aktai

Italija

Įstatyminio nutarimo Nr. 209/2005 230 straipsnis.

2010 m. balandžio 14 d. priemone ISVAP Nr. 2795 pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Įstatyminio nutarimo Nr. 209 230 straipsnį laikinuoju ARFIN Compagnia di Assicurazioni e Riassicurazioni SpA, kurios pagrindinė būstinė yra Milane adresu: Viale Nazario Sauro 14, administravimo komisaru ne ilgesniam kaip dviejų (2) mėnesių laikotarpiui nuo šios priemonės patvirtinimo paskirtas Angelo Cremonese. Todėl įmonės administravimo, valdymo ir priežiūros tarnybų įgaliojimai sustabdomi.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/20

---

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminių plytelių inicijavimą

2010/C 160/06

Komisija gavo skundą, pateiktą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį, kuriame teigiama, kad Kinijos Liaudies Respublikos kilmės keraminės plytelės yra importuojamos dempingo kaina ir dėl to daroma materialinė žala Sąjungos pramonei.

1.   Skundas

2010 m. gegužės 7 d. Europos keraminių plytelių gamintojų federacija (angl. CET, toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 30 %) visų keraminių plytelių Sąjungoje, vardu pateikė skundą.

2.   Tiriamasis produktas

Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – keraminės glazūruotos ir neglazūruotos šaligatvio ir grindinio plytelės, kokliai arba sienų apdailos plytelės, keraminiai glazūruoti ir neglazūruoti mozaikos kubeliai ir panašūs dirbiniai, pritvirtinti arba nepritvirtinti prie pagrindo (toliau – tiriamasis produktas).

3.   Įtarimas dėl dempingo
   (2)

Tariamai dempingo kaina importuojamas produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės tiriamasis produktas, kurio KN kodai šiuo metu yra 6907 10 00, 6907 90 10, 6907 90 91, 6907 90 93, 6907 90 99, 6908 10 10, 6908 10 90, 6908 90 11, 6908 90 21, 6908 90 29, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93, 6908 90 99. Šie KN kodai pateikiami tik kaip informacija.

Kadangi, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies nuostatas, Kinijos Liaudies Respublika yra laikoma ne rinkos ekonomikos šalimi, skundo pateikėjas iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamo produkto normaliąją vertę nustatė remdamasis kaina trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje, t. y. Jungtinėse Amerikos Valstijose. Įtarimas dėl dempingo grindžiamas tokiu būdu nustatytos normaliosios vertės palyginimu su tiriamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą kainomis (gamintojo kainomis EXW sąlygomis).

Atsižvelgiant į tai, apskaičiuoti dempingo skirtumai eksportuojančiai nagrinėjamajai šaliai yra dideli.

4.   Įtarimas dėl žalos

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad apskritai išaugo tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies vertinant absoliučiais skaičiais ir jo rinkos dalimi.

Iš skundo pateikėjo pateiktų prima facie įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės parduotam kiekiui ir rinkos daliai, ir dėl to padarė didelį neigiamą poveikį bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad Sąjungos pramonė pateikė skundą arba toks skundas buvo pateiktas jos vardu, ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

Atlikus tyrimą bus nustatyta, ar nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamasis produktas yra importuojamas dempingo kaina ir ar šis dempingas padarė žalos Sąjungos pramonei. Jei išvados bus patvirtintos, bus tiriama, ar Sąjungai yra naudinga nustatyti priemones.

5.1.   
  Dempingo nustatymo procedūra

Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai (3).

5.1.1.   Eksportuojančių gamintojų tyrimas

5.1.1.1.   Šalys, kuriose gali būti vykdoma atranka, t. y. šalys, kuriose yra daug eksportuojančių gamintojų

a)   Atranka

Atsižvelgdama į galimą didelį nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų skaičių šiame tyrime ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija gali sumažinti tirtinų eksportuojančių gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas taip pat vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma pranešti apie save Komisijai. Šios šalys tai turi padaryti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip, ir Komisijai pateikti toliau nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei asmuo ryšiams, |
| --- | --- |

—

pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei asmuo ryšiams,

| — | apyvarta vietos valiuta ir tiriamojo produkto, parduoto eksportui į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu (toliau – TL) nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., kiekis kvadratiniais metrais atskirai kiekvienai iš 27 valstybių narių (4) ir bendrai, |
| --- | --- |

—

apyvarta vietos valiuta ir tiriamojo produkto, parduoto eksportui į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu (toliau – TL) nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., kiekis kvadratiniais metrais atskirai kiekvienai iš 27 valstybių narių (4) ir bendrai,

| — | apyvarta vietos valiuta ir tiriamojo produkto, parduoto vidaus rinkoje nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., kiekis kvadratiniais metrais, |
| --- | --- |

—

apyvarta vietos valiuta ir tiriamojo produkto, parduoto vidaus rinkoje nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., kiekis kvadratiniais metrais,

| — | tiksliai apibūdinta bendrovės veikla visame pasaulyje, susijusi su tiriamuoju produktu, |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdinta bendrovės veikla visame pasaulyje, susijusi su tiriamuoju produktu,

| — | visų susijusių bendrovių (5), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) tiriamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla, |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (5), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant (eksportui ir (arba) vidaus rinkai) tiriamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla,

| — | kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves. |
| --- | --- |

—

kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves.

Eksportuojantys gamintojai taip pat turėtų nurodyti, ar, jei būtų neatrinkti, norėtų gauti užpildyti klausimyną ir kitas prašymo formas, kad galėtų prašyti nustatyti individualų dempingo skirtumą pagal šio skirsnio b punktą.

Pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti surengti vizitą jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai (toliau – patikrinimas vietoje). Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl tai šaliai rezultatas gali būti mažiau palankus nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos manymu, yra būtina atrenkant eksportuojančius gamintojus, Komisija taip pat kreipsis į nagrinėjamosios šalies valdžios institucijas ir gali kreiptis į visas žinomas eksportuojančių gamintojų asociacijas.

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, išskyrus pirmiau nurodytą prašomą informaciją, privalo tai padaryti per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

Jei atranka yra būtina, eksportuojantys gamintojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Komisija visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir eksportuojančių gamintojų asociacijoms praneš apie atrinktas bendroves (prireikus per eksportuojančios šalies valdžios institucijas).

Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai užpildytą klausimyną turės pateikti per 37 dienas nuo pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip.

Bendrovės, kurios sutiko, kad gali būti atrenkamos, bet nebuvo atrinktos, yra laikomos bendradarbiaujančiomis (toliau – neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai). Nepažeidžiant šio skirsnio b punkto, antidempingo muitas, kuris gali būti taikomas neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams, nebus didesnis nei atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumų svertinis vidurkis.

b)   Neatrinktų bendrovių individualus dempingo skirtumas

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalimi, gali prašyti Komisijos nustatyti individualius dempingo skirtumus (toliau – individualus dempingo skirtumas). Eksportuojantys gamintojai, kurie nori prašyti nustatyti individualų dempingo skirtumą, turi paprašyti klausimyno ir kitų prašymo formų pagal šio skirsnio a punktą ir tinkamai jas užpildę grąžinti per toliau nurodytą laikotarpį. Klausimyno atsakymai turi būti pateikti per 37 dienas nuo paskelbimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip. Reikia pažymėti, jog tam, kad Komisija tiems ne rinkos ekonomikos šalies eksportuojantiems gamintojams galėtų nustatyti individualius dempingo skirtumus, jie turi įrodyti, kad atitinka rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) arba bent jau individualaus režimo (toliau – IR) taikymo kriterijus, kaip nurodyta 5.1.2.2 skirsnyje.

Tačiau individualaus dempingo skirtumo prašantys eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad Komisija vis dėlto gali nuspręsti nenustatyti individualaus dempingo skirtumo, jei, pavyzdžiui, eksportuojančių gamintojų yra tiek daug, kad toks individualaus dempingo skirtumo nustatymas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.

5.1.2.   Su nagrinėjamosios ne rinkos ekonomikos šalies eksportuojančiais gamintojais susijusi procedūra

5.1.2.1.   Rinkos ekonomikos šalies pasirinkimas

Pagal 5.1.2.2 skirsnio nuostatas, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, importuojant iš Kinijos Liaudies Respublikos normalioji vertė nustatoma pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies kainą arba apskaičiuotąją vertę. Šiuo tikslu Komisija išrenka tinkamą trečiąją rinkos ekonomikos šalį. Komisija laikinai pasirinko Jungtines Amerikos Valstijas. Suinteresuotosios šalys raginamos pateikti pastabas, ar šis pasirinkimas tinkamas, per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

5.1.2.2.   Nagrinėjamosios ne rinkos ekonomikos šalies eksportuojantiems gamintojams taikomas režimas

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atskiri nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai, kurie mano, kad jų tiriamasis produktas gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms, gali pateikti tinkamai pagrįstą prašymą (toliau – prašymas taikyti RER). Rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) taikomas, jei įvertinus prašymą taikyti RER paaiškėja, kad įgyvendinti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstyti kriterijai (6). Eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas RER, dempingo skirtumas bus skaičiuojamas kiek įmanoma ir nepažeidžiant naudojimosi pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turimais duomenimis, naudojant jų pačių normaliąją vertę ir eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą.

Atskiri nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai taip pat gali (arba kaip alternatyvą) prašyti taikyti individualų režimą (toliau – IR). Kad eksportuojantiems gamintojams būtų taikomas IR, jie turi pateikti įrodymų, kad atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus (7). Eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, dempingo skirtumas bus skaičiuojamas remiantis jų pačių eksporto kainomis. Eksportuojančių gamintojų, kuriems taikomas IR, normalioji vertė bus grindžiama trečiajai rinkos ekonomikos šaliai, atrinktai kaip nurodyta pirmiau, nustatytomis vertėmis.

a)   Rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER)

Komisija prašymo taikyti RER formas išsiųs visiems atrinktiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams ir neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurie nori prašyti nustatyti individualų dempingo skirtumą, visoms žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms.

Visi eksportuojantys gamintojai, kurie prašo taikyti RER, turėtų pateikti užpildytą prašymo taikyti RER formą per 15 dienų nuo pranešimo apie atranką ar sprendimą neatrinkti dienos, jei nenurodyta kitaip.

b)   Individualus režimas (IR)

Prašydami taikyti IR, atrinkti nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai ir neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurie nori prašyti nustatyti individualų dempingo skirtumą, prašymo taikyti RER formas su tinkamai užpildytomis skiltimis, susijusiomis su IR, turėtų pateikti per 15 dienų nuo pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip.

5.1.3.   Nesusijusių importuotojų tyrimas
   (8)
   (9)

Atsižvelgdama į galimą didelį nesusijusių importuotojų skaičių šiame tyrime ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija gali sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas taip pat vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma pranešti apie save Komisijai. Šios šalys tai turėtų padaryti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip, ir Komisijai pateikti toliau nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei asmuo ryšiams, |
| --- | --- |

—

pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei asmuo ryšiams,

| — | tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su tiriamuoju produktu, |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdinta bendrovės veikla, susijusi su tiriamuoju produktu,

| — | visa apyvarta nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., |
| --- | --- |

—

visa apyvarta nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d.,

| — | tiriamojo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produkto, importuoto į Sąjungos rinką ir perparduoto joje nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., kiekis kvadratiniais metrais ir vertė eurais, |
| --- | --- |

—

tiriamojo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produkto, importuoto į Sąjungos rinką ir perparduoto joje nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d., kiekis kvadratiniais metrais ir vertė eurais,

| — | visų susijusių bendrovių (10), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant tiriamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla, |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (10), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant tiriamąjį produktą, pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla,

| — | kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves. |
| --- | --- |

—

kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves.

Pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti surengti vizitą jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai (toliau – patikrinimas vietoje). Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių importuotojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl tai šaliai rezultatas gali būti mažiau palankus nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos manymu, yra būtina atrenkant nesusijusius importuotojus, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, išskyrus pirmiau nurodytą prašomą informaciją, privalo tai padaryti per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

Jei atranka yra būtina, importuotojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Komisija visiems žinomiems nesusijusiems importuotojams ir importuotojų asociacijoms praneš apie atrinktas bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos manymu, yra būtina tyrimui, Komisija atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir visoms žinomoms importuotojų asociacijoms nusiųs klausimynus. Šios šalys užpildytą klausimyną turi pateikti per 37 dienas nuo pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip. Užpildytame klausimyne bus pateikta informacija, inter alia, apie jų bendrovės (-ių) struktūrą, bendrovės (-ių) veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, ir tiriamojo produkto perpardavimą.

5.2.   
  Žalos nustatymo procedūra

Žala reiškia materialinę žalą Sąjungos pramonei, materialinės žalos grėsmę pramonei arba materialines kliūtis kuriant tokią pramonę. Nustatant žalą remiamasi teigiamais įrodymais ir objektyviai išnagrinėta importo dempingo kaina apimtimi, jo poveikiu panašių produktų kainoms Sąjungos rinkoje ir tokio importo padariniais Sąjungos pramonei. Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamojo produkto Sąjungos gamintojai.

5.2.1.   Sąjungos gamintojų tyrimas

Atsižvelgdama į galimą didelį Sąjungos gamintojų skaičių šiame tyrime ir siekdama baigti tyrimą per nustatytą laikotarpį, Komisija gali sumažinti tirtinų Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas taip pat vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Sąjungos gamintojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma pranešti apie save Komisijai. Šios šalys tai turėtų padaryti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip, ir Komisijai pateikti toliau nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei asmuo ryšiams, |
| --- | --- |

—

pavadinimas, adresas, e. pašto adresas, telefono ir fakso numeriai bei asmuo ryšiams,

| — | tiksliai apibūdinta bendrovės veikla visame pasaulyje, susijusi su tiriamuoju produktu, |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdinta bendrovės veikla visame pasaulyje, susijusi su tiriamuoju produktu,

| — | nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. Sąjungos rinkoje parduoto tiriamojo produkto vertė eurais, |
| --- | --- |

—

nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. Sąjungos rinkoje parduoto tiriamojo produkto vertė eurais,

| — | nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. Sąjungos rinkoje parduoto tiriamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais, |
| --- | --- |

—

nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. Sąjungos rinkoje parduoto tiriamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais,

| — | nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. pagaminto tiriamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais, |
| --- | --- |

—

nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. pagaminto tiriamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais,

| — | nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. nagrinėjamojoje šalyje pagaminto ir į Sąjungą importuoto tiriamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais (jei yra), |
| --- | --- |

—

nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. nagrinėjamojoje šalyje pagaminto ir į Sąjungą importuoto tiriamojo produkto kiekis kvadratiniais metrais (jei yra),

| — | visų susijusių bendrovių (11), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant tiriamąjį produktą (pagamintą Sąjungoje arba nagrinėjamojoje šalyje), pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla, |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (11), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant tiriamąjį produktą (pagamintą Sąjungoje arba nagrinėjamojoje šalyje), pavadinimai ir tiksliai apibūdinta veikla,

| — | kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves. |
| --- | --- |

—

kita svarbi informacija, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves.

Jei nurodyta informacija jau buvo pateikta Komisijos prekybos apsaugos tarnyboms, bendrovėms nereikia vėl iš naujo jos pateikti. Pranešdama apie save ir pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti surengti vizitą jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai (toliau – patikrinimas vietoje). Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl tai šaliai rezultatas gali būti mažiau palankus nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos manymu, yra būtina atrenkant Sąjungos gamintojus, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas Sąjungos gamintojų asociacijas.

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, išskyrus pirmiau nurodytą prašomą informaciją, privalo tai padaryti per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

Jei atranka yra būtina, Sąjungos gamintojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Komisija visiems žinomiems Sąjungos gamintojams ir jų asociacijoms praneš apie atrinktas bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos manymu, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus atrinktiems Sąjungos gamintojams ir visoms žinomoms gamintojų asociacijoms. Šios šalys užpildytą klausimyną turi pateikti per 37 dienas nuo pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip. Užpildytame klausimyne bus pateikta informacija, inter alia, apie jų bendrovės (-ių) struktūrą, bendrovės (-ių) finansinę padėtį, bendrovės (-ių) veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, gamybos sąnaudas ir tiriamojo produkto pardavimą.

5.3.   
  Sąjungos interesų vertinimo procedūra

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, jei nustatoma, kad vykdomas dempingas ir padaryta žalos, bus sprendžiama, ar priėmus antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos interesams. Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, tiekėjai ir jiems atstovaujančios asociacijos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos raginami pranešti apie save per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip. Siekdamos dalyvauti tyrime, vartotojams atstovaujančios organizacijos per tą patį laikotarpį turi įrodyti, kad yra objektyvus ryšys tarp jų veiklos ir tiriamojo produkto.

Šalys, kurios apie save praneša per minėtą laikotarpį, gali pateikti Komisijai informacijos apie tai, ar Sąjungai yra naudinga nustatyti priemones, per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip. Šią informaciją galima teikti užpildant Komisijos parengtą klausimyną arba laisva forma atsakant į šiame klausimyne iškeltus klausimus. Į informaciją, pateiktą pagal 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei pateikiant ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

5.4.   
  Kiti rašytiniai pareiškimai

Pagal šio pranešimo nuostatas visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus Komisija turėtų gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

5.5.   
  Galimybė būti išklausytoms Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų. Visi prašymai būti išklausytoms turėtų būti pateikti raštu, juose nurodant prašymo priežastis. Prašymai būti išklausytoms dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Po to prašymas būti išklausytoms turėtų būti pateiktas per konkretų laikotarpį, nustatytą Komisijos raštuose susijusioms šalims.

5.6.   
  Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Visa informacija, įskaitant atrankai teikiamą informaciją, užpildytas prašymo taikyti RER formas, užpildytus klausimynus ir atnaujintus jų atsakymus, turi būti pateikta tiek raštu, tiek elektronine forma, nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Jei dėl techninių priežasčių suinteresuotoji šalis negali pateikti savo informacijos ir prašymų elektronine forma, ji apie tai turi nedelsiant pranešti Komisijai.

Visa rašytinė informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ (12) grifu.

Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį suinteresuotosios šalys, teikiančios „riboto naudojimo“ informaciją, privalo pateikti nekonfidencialias tokios informacijos santraukas, kurios bus ženklinamos „suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Šios santraukos turėtų būti pakankamai išsamios, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialiai pateiktos informacijos esmę. Jei konfidencialią informaciją teikianti suinteresuotoji šalis nepateikia nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, kuri atitiktų nurodytus formos ir kokybės reikalavimus, į tokią konfidencialią informaciją gali būti neatsižvelgta.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22979805 |
| E-mail: trade-ad-ceramic-tiles-china@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22979805

E-mail: trade-ad-ceramic-tiles-china@ec.europa.eu

6.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

7.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tyrimo tarnybų tarpininkas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas peržiūri prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminus ir trečiųjų šalių prašymus būti išklausytoms. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti atskiros suinteresuotosios šalies klausymą ir veikia kaip tarpininkas, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą.

Prašymas būti išklausytoms dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti pateiktas raštu, jame nurodant prašymo priežastis. Prašymai būti išklausytoms dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Po to prašymas būti išklausytoms turi būti pateiktas per konkretų laikotarpį, nustatytą Komisijos raštuose susijusiomis šalimis.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat suteiks galimybę klausyme dalyvauti šalims, kurios galėtų pareikšti skirtingą požiūrį ir pateiktų paneigiančių argumentų dėl klausimų, susijusių su, be kita ko, dempingu, žala, priežastiniu ryšiu ir Sąjungos interesais. Toks klausymas paprastai surengiamas ne vėliau kaip ketvirtos savaitės po preliminarių faktų atskleidimo pabaigoje.

Daugiau informacijos ir duomenis ryšiams suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos generalinio direktorato svetainėje (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne vėliau kaip per 9 mėnesius nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

9.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus tvarkomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (13).

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2)  Dempingas – produkto pardavimas eksportui (toliau – nagrinėjamasis produktas) už kainą, kuri yra mažesnė nei jo normalioji vertė. Normaliąja verte paprastai laikoma palyginamoji panašaus produkto kaina eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. Terminas „panašus produktas“ reiškia produktą, kuris visais atžvilgiais panašus į nagrinėjamąjį produktą, arba, jei tokio produkto nėra, į produktą, kuris labai panašus į nagrinėjamąjį produktą.

(3)  Eksportuojantis gamintojas – bet kuri nagrinėjamosios šalies bendrovė, gaminanti ir į Sąjungos rinką tiesiogiai ar per trečiąją šalį eksportuojanti tiriamąjį produktą, įskaitant visas jos susijusias bendroves, dalyvaujančias gaminant, vidaus rinkoje parduodant ar eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Negaminantiems eksportuotojams individuali muitų norma paprastai netaikoma.

(4)  27 Europos Sąjungos valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija.

(5)  Pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo 143 straipsnį asmenys laikomi susijusiais tik tuomet, jei: a) vienas iš jų yra kito asmens verslo vadovas arba darbuotojas; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) bet kuris asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba disponuotojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja kitą; f) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai yra valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį; arba h) jie yra vienos šeimos nariai. Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri ar pusiau tikri), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė (OL L 253, 1993 10 11, p. 1). Šiuo atveju asmuo reiškia bet kurį fizinį ar juridinį asmenį.

(6)  Visų pirma eksportuojantys gamintojai turi įrodyti, kad: i) verslo sprendimai priimami ir išlaidos patiriamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi; ii) įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie yra taikomi įvairiais tikslais, rinkinį; iii) nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; iv) bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį apibrėžtumą ir stabilumą; ir v) valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

(7)  Visų pirma eksportuojantys gamintojai turi įrodyti, kad: i) jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį; ii) eksporto kainos ir kiekis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai; iii) dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdyboje esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas einantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad nepaisant to bendrovė yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi; iv) valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą; ir v) valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.

(8)  Atrinkti gali būti tik su eksportuojančiais gamintojais nesusiję importuotojai. Su eksportuojančiais gamintojais susiję importuotojai turi užpildyti šiems eksportuojantiems gamintojams skirtą klausimyno 1 priedą. Susijusios šalies apibrėžtį žr. 5 išnašoje.

(9)  Nesusijusių importuotojų pateikti duomenys taip pat gali būti naudojami dėl kitų šio tyrimo aspektų, ne vien tik dėl dempingo nustatymo.

(10)  Žr. 5 išnašą.

(11)  Žr. 5 išnašą.

(12)  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 51) 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas. Toks dokumentas taip pat apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

(13)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 19.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/27

---

Pranešimas asmenims, subjektams ir organizacijoms, Komisijos reglamentu (ES) Nr. 532/2010 įrašytiems į Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui 7 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą sąrašą

2010/C 160/07

| 1. | Tarybos bendrojoje pozicijoje 2007/140/BUSP (1), be kitų priemonių, numatyta įšaldyti fizinių arba juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų, nurodytų JT Saugumo Tarybos rezoliucijos (JTSTR) 1737 (2006) priede, ir JT Saugumo Tarybos arba atitinkamo Saugumo Tarybos komiteto pagal JTSTR 1737 (2006) 12 punktą ir JTSTR 1803 (2008) 7 punktą išvardytų papildomų asmenų, subjektų ir organizacijų lėšas ir ekonominius išteklius. |
| --- | --- |

1.

Tarybos bendrojoje pozicijoje 2007/140/BUSP (1), be kitų priemonių, numatyta įšaldyti fizinių arba juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų, nurodytų JT Saugumo Tarybos rezoliucijos (JTSTR) 1737 (2006) priede, ir JT Saugumo Tarybos arba atitinkamo Saugumo Tarybos komiteto pagal JTSTR 1737 (2006) 12 punktą ir JTSTR 1803 (2008) 7 punktą išvardytų papildomų asmenų, subjektų ir organizacijų lėšas ir ekonominius išteklius.

| 2. | Pagal šiuos punktus 2010 m. birželio 9 d. JT Saugumo Taryba nusprendė nurodyti vieną fizinį asmenį ir 40 juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų. Nurodyti fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos gali bet kuriuo metu, pateikę visus pagrindžiančius dokumentus, JT prašyti persvarstyti sprendimą įrašyti juos į sąrašą. Toks prašymas turėtų būti siunčiamas šiuo adresu:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

2.

Pagal šiuos punktus 2010 m. birželio 9 d. JT Saugumo Taryba nusprendė nurodyti vieną fizinį asmenį ir 40 juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų. Nurodyti fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos gali bet kuriuo metu, pateikę visus pagrindžiančius dokumentus, JT prašyti persvarstyti sprendimą įrašyti juos į sąrašą. Toks prašymas turėtų būti siunčiamas šiuo adresu:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Daugiau informacijos galima rasti http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Vadovaudamasi 2 punkte nurodytais JT sprendimais, Komisija priėmė Reglamentą (ES) Nr. 532/2010 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui (3) IV priedas.
  Todėl nurodytiems fiziniams arba juridiniams asmenims, subjektams ir organizacijoms taikomos Reglamente (EB) Nr. 423/2007 nustatytos priemonės:






  a) | įšaldomos asmenims, subjektams ir organizacijoms priklausančios, jų turimos, valdomos arba kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai ir draudžiama tiesiogiai arba netiesiogiai jiems arba jų naudai tas lėšas ir ekonominius išteklius teikti (7 straipsnio 1 dalis ir 7 straipsnio 3 dalis);
  ir |
| --- | --- | --- |

3.

Vadovaudamasi 2 punkte nurodytais JT sprendimais, Komisija priėmė Reglamentą (ES) Nr. 532/2010 (2), kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui (3) IV priedas.

Todėl nurodytiems fiziniams arba juridiniams asmenims, subjektams ir organizacijoms taikomos Reglamente (EB) Nr. 423/2007 nustatytos priemonės:

a)

įšaldomos asmenims, subjektams ir organizacijoms priklausančios, jų turimos, valdomos arba kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai ir draudžiama tiesiogiai arba netiesiogiai jiems arba jų naudai tas lėšas ir ekonominius išteklius teikti (7 straipsnio 1 dalis ir 7 straipsnio 3 dalis);

ir

| b) | draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas ar poveikis yra tiesiogiai ar netiesiogiai apeiti a punkte nurodytas priemones. |
| --- | --- |

b)

draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas ar poveikis yra tiesiogiai ar netiesiogiai apeiti a punkte nurodytas priemones.

| 4. | Fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, Reglamentu (ES) Nr. 532/2010 įrašyti į Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 IV priedo ir minėtų 2010 m. birželio 9 d. JT sprendimų sąrašus, Komisijai gali pranešti savo nuomonę dėl jų įrašymo į sąrašą. Tokį pranešimą reikėtų siųsti:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, Reglamentu (ES) Nr. 532/2010 įrašyti į Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 IV priedo ir minėtų 2010 m. birželio 9 d. JT sprendimų sąrašus, Komisijai gali pranešti savo nuomonę dėl jų įrašymo į sąrašą. Tokį pranešimą reikėtų siųsti:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Nurodytų fizinių arba juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę Reglamentą (ES) Nr. 532/2010 užginčyti Europos Sąjungos Bendrajame Teisme Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnio 4 ir 6 dalyse nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

5.

Nurodytų fizinių arba juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę Reglamentą (ES) Nr. 532/2010 užginčyti Europos Sąjungos Bendrajame Teisme Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnio 4 ir 6 dalyse nustatytomis sąlygomis.

| 6. | Fizinių asmenų, įrašytų į Reglamento (ES) Nr. 532/2010 sąrašą, asmens duomenys bus tvarkomi vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4) taisyklėmis. Visi prašymai, pvz., dėl tolesnės informacijos arba dėl naudojimosi Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 nustatytomis teisėmis, turi būti siunčiami Komisijai tuo pačiu 4 punkte paminėtu adresu. |
| --- | --- |

6.

Fizinių asmenų, įrašytų į Reglamento (ES) Nr. 532/2010 sąrašą, asmens duomenys bus tvarkomi vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4) taisyklėmis. Visi prašymai, pvz., dėl tolesnės informacijos arba dėl naudojimosi Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 nustatytomis teisėmis, turi būti siunčiami Komisijai tuo pačiu 4 punkte paminėtu adresu.

| 7. | Laikantis tvarkos į IV priedo sąrašus įrašytų fizinių arba juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 423/2007 III priede išvardytose interneto svetainėse, kad gautų leidimą naudotis įšaldytomis lėšomis ir ekonominiais ištekliais būtiniausiems poreikiams patenkinti arba tam tikriems konkretiems mokėjimams atlikti pagal to reglamento 10 straipsnį arba leidimą pagal to reglamento 8 ar 9 straipsnį. |
| --- | --- |

7.

Laikantis tvarkos į IV priedo sąrašus įrašytų fizinių arba juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų dėmesys atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 423/2007 III priede išvardytose interneto svetainėse, kad gautų leidimą naudotis įšaldytomis lėšomis ir ekonominiais ištekliais būtiniausiems poreikiams patenkinti arba tam tikriems konkretiems mokėjimams atlikti pagal to reglamento 10 straipsnį arba leidimą pagal to reglamento 8 ar 9 straipsnį.

---

(1)  OL L 61, 2007 2 28, p. 49.

(2)  OL L 154, 2010 6 18, p. 5.

(3)  OL L 103, 2007 4 20, p. 1.

(4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---