# Úřední věstník C 252/2016

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 252 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5912. července 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 252

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5912. července 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | Evropská centrální banka |
| 2016/C 252/01 CON/2016/26 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 20. dubna 2016 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů (CON/2016/26) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

Evropská centrální banka

2016/C 252/01 CON/2016/26

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 20. dubna 2016 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů (CON/2016/26)

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 252/02 | Směnné kurzy vůči euru | 8 |
| 2016/C 252/03 | Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2016 o udělení otevřené licence k softwaru GŘ pro námořní záležitosti a rybolov pro integrovanou správu údajů v oblasti rybolovu | 9 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 252/02

Směnné kurzy vůči euru

8

2016/C 252/03

Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2016 o udělení otevřené licence k softwaru GŘ pro námořní záležitosti a rybolov pro integrovanou správu údajů v oblasti rybolovu

9

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 252/04 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 10 |
| 2016/C 252/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2016/C 252/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar) (
  1
  ) | 12 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2016/C 252/04

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

10

2016/C 252/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV) (
  1
  )

1

11

2016/C 252/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar) (
  1
  )

1

12

---

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2016/C 252/07 | Oprava zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ( Úř. věst. C 408 ze dne 9.12.2015 ) | 13 |

Opravy

2016/C 252/07

Oprava zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ( Úř. věst. C 408 ze dne 9.12.2015 )

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

Evropská centrální banka

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/1

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 20. dubna 2016

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů

(CON/2016/26)

(2016/C 252/01)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 20. ledna 2016 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 806/2014 za účelem zřízení evropského systému pojištění vkladů (1) (dále jen „navrhované nařízení“). Dne 1. února 2016 obdržela ECB žádost o stanovisko k navrhovanému nařízení od Evropského parlamentu.

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), jelikož navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která mají vliv na to, jak Evropský systém centrálních bank přispívá k řádnému provádění opatření v oblasti stability finančního systému ve smyslu čl. 127 odst. 5 Smlouvy, a na úkoly ECB týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi ve smyslu čl. 127 odst. 6 SFEU. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

1.   Obecné připomínky

| 1.1. | Evropský systém pojištění vkladů (EDIS) je po zřízení jednotného mechanismu dohledu a jednotného mechanismu pro řešení krizí nezbytným třetím pilířem pro dovršení bankovní unie. Vzhledem k tomu, že je zapotřebí sladit odpovědnost a kontrolu, vybudování společné bezpečnostní sítě pro vkladatele na evropské úrovni logicky doplňuje přenesení odpovědnosti za bankovní dohled a řešení krizí na tuto úroveň. S plně funkčním jednotným mechanismem dohledu a jednotným mechanismem pro řešení krizí ztratily vnitrostátní orgány do značné míry kontrolu nad klíčovými prvky, které určují, zda je vnitrostátní systém pojištění vkladů povinen vyplácet náhrady pojištěným vkladatelům nebo přispívat k financování řešení krize. Odpovědnost za zajištění toho, že jsou k dispozici dostatečné finanční prostředky s cílem podpořit důvěru všech vkladatelů a ochránit tak finanční stabilitu, by proto měla být převzata na téže úrovni a přenesena na evropský systém pojištění vkladů. Navrhované nařízení vychází z doporučení zprávy pěti předsedů (2), která vyzvala k vytvoření evropského systému pojištění vkladů. Jak zdůrazňuje tato zpráva, bankovní systém může být skutečně jednotný, jen pokud je míra důvěry v bezpečnost bankovních vkladů stejně vysoká ve všech členských státech. Evropský systém pojištění vkladů by též přinesl výhody v důsledku diverzifikace rizik a je větší pravděpodobnost, že bude schopen odolávat otřesům, neboť rizika by byla více rozložena mezi větší počet finančních institucí, a bylo by tudíž méně pravděpodobné, že jednotlivé události zakládající výplatu svým rozsahem převýší kapacitu systému. |
| --- | --- |

1.1.

Evropský systém pojištění vkladů (EDIS) je po zřízení jednotného mechanismu dohledu a jednotného mechanismu pro řešení krizí nezbytným třetím pilířem pro dovršení bankovní unie. Vzhledem k tomu, že je zapotřebí sladit odpovědnost a kontrolu, vybudování společné bezpečnostní sítě pro vkladatele na evropské úrovni logicky doplňuje přenesení odpovědnosti za bankovní dohled a řešení krizí na tuto úroveň. S plně funkčním jednotným mechanismem dohledu a jednotným mechanismem pro řešení krizí ztratily vnitrostátní orgány do značné míry kontrolu nad klíčovými prvky, které určují, zda je vnitrostátní systém pojištění vkladů povinen vyplácet náhrady pojištěným vkladatelům nebo přispívat k financování řešení krize. Odpovědnost za zajištění toho, že jsou k dispozici dostatečné finanční prostředky s cílem podpořit důvěru všech vkladatelů a ochránit tak finanční stabilitu, by proto měla být převzata na téže úrovni a přenesena na evropský systém pojištění vkladů. Navrhované nařízení vychází z doporučení zprávy pěti předsedů (2), která vyzvala k vytvoření evropského systému pojištění vkladů. Jak zdůrazňuje tato zpráva, bankovní systém může být skutečně jednotný, jen pokud je míra důvěry v bezpečnost bankovních vkladů stejně vysoká ve všech členských státech. Evropský systém pojištění vkladů by též přinesl výhody v důsledku diverzifikace rizik a je větší pravděpodobnost, že bude schopen odolávat otřesům, neboť rizika by byla více rozložena mezi větší počet finančních institucí, a bylo by tudíž méně pravděpodobné, že jednotlivé události zakládající výplatu svým rozsahem převýší kapacitu systému.

| 1.2. | ECB se plně ztotožňuje s názorem Komise, že jednotný systém ochrany vkladů představuje potřebný třetí pilíř bankovní unie a že je nezbytný pro další zlepšení ochrany vkladatelů a posílení finanční stability, čímž přispěje k prohloubení hospodářské a měnové unie (HMU) (3). |
| --- | --- |

1.2.

ECB se plně ztotožňuje s názorem Komise, že jednotný systém ochrany vkladů představuje potřebný třetí pilíř bankovní unie a že je nezbytný pro další zlepšení ochrany vkladatelů a posílení finanční stability, čímž přispěje k prohloubení hospodářské a měnové unie (HMU) (3).

| 1.3. | ECB dále vítá, že navrhované nařízení zavádí postupný proces zvyšování vzájemného pojištění zúčastněných systémů pojištění vkladů s cílem dosáhnout jednotný systém pojištění vkladů, který omezuje propojení mezi bankami a jejich domovským státem. |
| --- | --- |

1.3.

ECB dále vítá, že navrhované nařízení zavádí postupný proces zvyšování vzájemného pojištění zúčastněných systémů pojištění vkladů s cílem dosáhnout jednotný systém pojištění vkladů, který omezuje propojení mezi bankami a jejich domovským státem.

| 1.4. | ECB obecně vítá, že navrhované nařízení stanoví jasný plán a časový rámec s jasně vymezenými a omezenými přechodnými kroky směrem k plnohodnotnému evropskému systému pojištění vkladů. Fáze zajištění a soupojištění je proto třeba považovat za přechod k plnému pojištění, které má začít v roce 2024. Tento postupný plán zohledňuje potřebu dosáhnout dalšího pokroku v ostatních oblastech bankovní unie a HMU jako celku. Jeho cílem je dále poskytnout dostatečný čas na shromáždění příspěvků předem v celé bankovní unii předtím, než začne fáze plného pojištění. V neposlední řadě bude zajištěno rovné zacházení s úvěrovými institucemi přidruženými k zúčastněným systémům pojištění vkladů tím, že se při stanovení výše příslušných příspěvků zohlední rizika konkrétní instituce v poměru ke všem ostatním úvěrovým institucím v bankovní unii. S cílem dále podpořit důvěryhodnost evropského systému pojištění vkladů a účinně přerušit propojení mezi bankami a státem na vnitrostátní úrovni by měl být nejpozději na začátku fáze plného pojištění zaveden fiskálně neutrální společný veřejný mechanismus jištění. |
| --- | --- |

1.4.

ECB obecně vítá, že navrhované nařízení stanoví jasný plán a časový rámec s jasně vymezenými a omezenými přechodnými kroky směrem k plnohodnotnému evropskému systému pojištění vkladů. Fáze zajištění a soupojištění je proto třeba považovat za přechod k plnému pojištění, které má začít v roce 2024. Tento postupný plán zohledňuje potřebu dosáhnout dalšího pokroku v ostatních oblastech bankovní unie a HMU jako celku. Jeho cílem je dále poskytnout dostatečný čas na shromáždění příspěvků předem v celé bankovní unii předtím, než začne fáze plného pojištění. V neposlední řadě bude zajištěno rovné zacházení s úvěrovými institucemi přidruženými k zúčastněným systémům pojištění vkladů tím, že se při stanovení výše příslušných příspěvků zohlední rizika konkrétní instituce v poměru ke všem ostatním úvěrovým institucím v bankovní unii. S cílem dále podpořit důvěryhodnost evropského systému pojištění vkladů a účinně přerušit propojení mezi bankami a státem na vnitrostátní úrovni by měl být nejpozději na začátku fáze plného pojištění zaveden fiskálně neutrální společný veřejný mechanismus jištění.

| 1.5. | Dobře fungující bankovní unie však vyžaduje další kroky nad rámec vytvoření evropského systému pojištění vkladů. Sdělení Komise s názvem „Dokončení bankovní unie“ (4) za tímto účelem uvádí řadu opatření k dalšímu snížení rizik v bankovním sektoru a k zajištění rovných podmínek. V této souvislosti ECB zdůrazňuje důležitost úplného a včasného provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49 (5) jako nezbytného předpokladu evropského systému pojištění vkladů a vyzývá dotčené členské státy, aby tuto povinnost splnily co nejrychleji (6). ECB vítá a plně podporuje všechna ostatní opatření ke snížení rizik uvedená ve sdělení Komise. Pokrok ohledně těchto ostatních opatření musí být dosažen současně se zřízením evropského systému pojištění vkladů, a to nejen v zájmu zajištění rovných podmínek, ale i s cílem podpořit finanční integraci. Řešení, podle kterého přechod z jedné fáze evropského systému pojištění vkladů do další závisí na pokroku při snižování rizik, by však mohlo vést ke zpožděním. Pokud by bylo takové postupné podmíněné zavádění evropského systému pojištění vkladů podpořeno, musely by být jakékoli průběžné cíle týkající se snižování rizik předem přesně vymezené, objektivně ověřitelné, realisticky dosažitelné a právně vázané na přechod mezi jednotlivými fázemi v návrhu evropského systému pojištění vkladů. S cílem zajistit, aby evropský systém pojištění vkladů nebyl odkládán na neurčito, by měl seznam průběžných cílů zahrnovat nejdůležitější prvky, které jsou nezbytné k dalšímu posílení bankovní unie. Tento seznam by se měl především omezit na otázky, které jednoznačně věcně souvisí s evropským systémem pojištění vkladů, a neměl by odkazovat na probíhající diskuse, jejichž časový horizont je nejasný. |
| --- | --- |

1.5.

Dobře fungující bankovní unie však vyžaduje další kroky nad rámec vytvoření evropského systému pojištění vkladů. Sdělení Komise s názvem „Dokončení bankovní unie“ (4) za tímto účelem uvádí řadu opatření k dalšímu snížení rizik v bankovním sektoru a k zajištění rovných podmínek. V této souvislosti ECB zdůrazňuje důležitost úplného a včasného provedení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49 (5) jako nezbytného předpokladu evropského systému pojištění vkladů a vyzývá dotčené členské státy, aby tuto povinnost splnily co nejrychleji (6). ECB vítá a plně podporuje všechna ostatní opatření ke snížení rizik uvedená ve sdělení Komise. Pokrok ohledně těchto ostatních opatření musí být dosažen současně se zřízením evropského systému pojištění vkladů, a to nejen v zájmu zajištění rovných podmínek, ale i s cílem podpořit finanční integraci. Řešení, podle kterého přechod z jedné fáze evropského systému pojištění vkladů do další závisí na pokroku při snižování rizik, by však mohlo vést ke zpožděním. Pokud by bylo takové postupné podmíněné zavádění evropského systému pojištění vkladů podpořeno, musely by být jakékoli průběžné cíle týkající se snižování rizik předem přesně vymezené, objektivně ověřitelné, realisticky dosažitelné a právně vázané na přechod mezi jednotlivými fázemi v návrhu evropského systému pojištění vkladů. S cílem zajistit, aby evropský systém pojištění vkladů nebyl odkládán na neurčito, by měl seznam průběžných cílů zahrnovat nejdůležitější prvky, které jsou nezbytné k dalšímu posílení bankovní unie. Tento seznam by se měl především omezit na otázky, které jednoznačně věcně souvisí s evropským systémem pojištění vkladů, a neměl by odkazovat na probíhající diskuse, jejichž časový horizont je nejasný.

| 1.6. | V neposlední řadě se ECB domnívá, že může být zapotřebí provést hodnocení dopadu nejdůležitějších prvků návrhu s ohledem na vzájemnou vazbu mezi navrhovaným nařízením a právními předpisy Unie, zejména směrnicemi Evropského parlamentu 2014/49/EU a 2014/59/EU (7), a na úlohu Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) ve srovnání se současnou úlohou rozhodovacích orgánů vnitrostátních systémů pojištění vkladů. |
| --- | --- |

1.6.

V neposlední řadě se ECB domnívá, že může být zapotřebí provést hodnocení dopadu nejdůležitějších prvků návrhu s ohledem na vzájemnou vazbu mezi navrhovaným nařízením a právními předpisy Unie, zejména směrnicemi Evropského parlamentu 2014/49/EU a 2014/59/EU (7), a na úlohu Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) ve srovnání se současnou úlohou rozhodovacích orgánů vnitrostátních systémů pojištění vkladů.

2.   Konkrétní připomínky

2.1.   Cíl navrhovaného nařízení

ECB vítá, že navrhované nařízení má za cíl být v souladu se směrnicí 2014/49/EU prostřednictvím doplnění jejích zásad a pravidel (8). Základní funkcí systému pojištění vkladů podle směrnice 2014/49/EU je „ochrana vkladatelů před dopady platební neschopnosti úvěrové instituce“ (9). Navrhované nařízení upravuje vztah mezi evropským systémem pojištění vkladů, fondem pro pojištění vkladů a systémy pojištění vkladů, přičemž vnitrostátní systémy jsou i nadále plně odpovědné za vyplácení náhrad vkladatelům. V této souvislosti ECB považuje za nezbytné, aby text navrhovaného nařízení jasně uvedl, že cílem evropského systému pojištění vkladů je rovněž zajistit maximální možnou úroveň ochrany vkladatelů ve všech členských státech bankovní unie.

2.2.   Oblast působnosti evropského systému pojištění vkladů

ECB dále vítá, že navrhované nařízení se má vztahovat na všechny systémy pojištění vkladů, které jsou úředně uznány v členských státech účastnících se bankovní unie podle směrnice 2014/49/EU (10), tj. zákonné systémy pojištění vkladů, smluvní systémy pojištění vkladů a institucionální systémy ochrany, jakož i všechny úvěrové instituce přidružené k těmto systémům. Všechny úvěrové instituce, které mají přístup ke zdrojům evropského systému pojištění vkladů, však musí podléhat regulaci a dohledu na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (11) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (12). To je zcela v souladu s doporučením zprávy pěti předsedů, podle něhož by se oblast působnosti evropského systému pojištění vkladů měla shodovat s oblastí působnosti jednotného mechanismu dohledu a poplatky založené na stupni rizika by měly být hrazeny všemi zúčastněnými bankami v členských státech. Jen komplexní jednotný režim ochrany vkladů totiž zajistí stejnou úroveň důvěry vkladatelů v celé bankovní unii, a zabrání tak roztříštěnosti trhu a narušení hospodářské soutěže.

2.3.   Správa evropského systému pojištění vkladů

ECB vítá, že správu evropského systému pojištění vkladů bude zajišťovat výbor. Je důležité, aby správu evropského systému pojištění vkladů zajišťoval nezávislý unijní orgán, který bude chráněn před politickými vlivy a který zajistí všem systémům pojištění vkladů přístup k fondu pro pojištění vkladů za rovných podmínek. Očekává se, že by výbor mohl profitovat ze synergií plynoucích z toho, že bude současně spravovat fond pro řešení krizí a fond pojištění vkladů, a že zejména využije odborné znalosti a zkušenosti, které získal při plnění svých úkolu v oblasti řešení krizí v souvislosti se správou Jednotného fondu pro řešení krizí. Tyto synergie by mohly zvýšit efektivitu, jelikož správa a investování prostředků obou fondů vyžaduje podobné znalosti a zkušenosti. Pro účinné plnění těchto nových úkolů však může nezbytné, aby výboru byly přiděleny dodatečné zdroje (viz odstavec 2.9). Zdroje Jednotného fondu pro řešení krizí a fondu pro pojištění vkladů by měly být jasně vyčleněny pro příslušné účely, zejména je třeba předejít riziku, že zdroje určené k ochraně vkladů budou smíšeny se zdroji určenými k řešení krizí a že budou případně pro tyto účely „spotřebovány“.

ECB vítá navrhovanou úpravu, podle níž může jmenovat stálého zástupce, který se může účastnit všech zasedání výboru včetně plenárního zasedání evropského systému pojištění vkladů a společného plenárního zasedání.

V neposlední řadě ECB vítá, že členy rozhodovacích orgánů evropského systému pojištění vkladů jsou jen vnitrostátní orgány pro řešení krizí nebo vnitrostátní určené orgány. Soukromé subjekty, které spravují vnitrostátní systém pojištění vkladů, by se přímo neúčastnily plenárního zasedání evropského systému pojištění vkladů. ECB toto omezení vítá a připomíná, že podle definice uvedené v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/49/EU se kolegií k řešení krize mohou účastnit pouze (veřejné) určené orgány. Jelikož soukromé subjekty, které spravují systémy pojištění vkladů, jsou v některých členských státech ve vlastnictví bankovních asociací, mohlo by zpřístupnění důvěrných informací o bankách, které jsou jejich konkurenty, způsobit závažné problémy týkající se obchodního tajemství.

2.4.   Minimalizace nákladů na likvidaci a kontrola nad používáním evropského systému pojištění vkladů

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s postupy řešení krize směrnice 2014/59/EU výslovně uvádí, že orgány příslušné k řešení krize by se měly snažit minimalizovat náklady na řešení krize a zabránit snižování hodnoty, orgány pověřené likvidací by rovněž měly mít obecný cíl minimalizovat náklady na likvidaci, čímž se též zajistí, že ztráty postihující pojištěné vklady a následně systémy pojištění vkladů budou minimalizovány. V zájmu dosažení tohoto cíle by orgánům pověřeným likvidací mělo být povoleno vyčlenit portfolio pojištěných vkladů a některá další aktiva úvěrové instituce v úpadku, a převést je na kupujícího ze soukromého sektoru. Tato transakce spočívající v nákupu a převzetí může být pro systém pojištění vkladů v mnoha případech méně nákladná, než kdyby měl vyplatit pojištěné vklady při likvidaci. Podobně je třeba v textu navrhovaného nařízení vyjasnit, zda lze finanční zdroje evropského systému pojištění vkladů použít na financování jiných opatření, na něž v současnosti odkazuje čl. 11 odst. 6 směrnice 2014/49/EU. Jelikož způsob, jakým se uskuteční proces likvidace, bude mít klíčový význam pro zabezpečení peněžních prostředků systému pojištění vkladů, a tudíž i prostředků evropského systému pojištění vkladů, je důležité, aby měl výbor možnost vykonávat určitou kontrolu nad vnitrostátními postupy likvidace. Podobně jako v případě nařízení (EU) č. 806/2014, podle kterého výbor nahradí v procesu řešení krize vnitrostátní orgány příslušné k řešení krize, pokud mají být použity peněžní prostředky Jednotného fondu pro řešení krizí, měl by být výbor schopen zasahovat do procesu likvidace, pokud je pravděpodobné, že bude zapotřebí zdrojů evropského systému pojištění vkladů. Tím by se zajistilo, že kontrola nad procesem likvidace bude přímo sladěna s odpovědností vyplývající z ochrany vkladů.

2.5.   Rizikově vážené příspěvky

ECB zásadně podporuje, že navrhovaným nařízením se od fáze soupojištění v celé bankovní unii zavádí metoda pro výpočet rizikově vážených příspěvků a že výbor bude pověřen stanovením výše příspěvku každé úvěrové instituce v poměru ke všem ostatním zúčastněným úvěrovým institucím. To je zásadní pro zajištění toho, aby příspěvky byly přidělovány spravedlivě a aby měl evropský systém pojištění vkladů dostatečné peněžní prostředky. Stupeň rizika se určuje podle metody založené na kritériích (13) uvedených v navrhovaném článku 74c. Při určování stupně rizika se musí zohlednit rizika konkrétní instituce v poměru ke všem ostatním úvěrovým institucím v bankovní unii. Srovnávání těchto rizik v celé bankovní unii a nastavení jednotlivých příspěvků na tomto základě přispívá k vytvoření správných pobídek pro obchodní rozhodnutí a omezuje nebezpečí parazitování a morálního hazardu. To je důležité pro zmírnění obav, že některé bankovní sektory by mohly být potenciálně „dotovány“ ostatními bankovními sektory.

Důležitou otázkou, kterou bude třeba zvážit, je, zda a případně do jaké míry by metoda zohledňující riziko, která se použije ke stanovení výše příspěvků, měla též zohledňovat pravděpodobnost, že v případě určité úvěrové instituce bude třeba využít pojištění vkladů, a zejména pravděpodobnost, že u ní dojde k likvidaci namísto řešení krize.

Kromě toho by navrhované nařízení mělo z důvodu právní jistoty upravit, jak budou použity příspěvky, které v některých členských státech přesahují minimální požadovanou úroveň 0,8 % pojištěných vkladů.

2.6.   Úloha ECB při stanovení celkového objemu příspěvků předem pro každý zúčastněný systém pojištění vkladů

ECB vítá, že podle navrhovaného nařízení má výbor během fáze zajištění a soupojištění každoročně konzultovat ECB a vnitrostátní příslušné orgány před tím, než ve vztahu ke každému systému pojištění vkladů stanoví celkový objem příspěvků předem, které může vyžadovat od úvěrových institucí, jež jsou k danému systému pojištění vkladů přidruženy. Tyto pravidelné konzultace zohledňují odborné znalosti orgánů dohledu, pokud jde o hodnocení rizikovosti institucí, a umožňují ECB a vnitrostátním příslušným orgánům zajistit, aby postup výpočtu a výběru příspěvků neohrozil stabilitu přispívajících úvěrových institucí.

2.7.   Používání zdrojů

ECB vítá, že podle navrhovaného nařízení mají být zdroje používány nejen pro účely výplaty náhrad, ale rovněž v případě řešení krize v kterékoli ze tří fází evropského systému pojištění vkladů. To je důležité pro usnadnění řešení krize, jež může být pro mnohé banky, které jsou v selhání nebo je u nich selhání pravděpodobné, ve veřejném zájmu, a představovat tak řešení, které se upřednostňuje před úpadkem. To je rovněž v souladu se směrnicí 2014/49/EU a nařízením (EU) č. 806/2014, podle nichž systémy pojištění vkladů ručí až do výše pojištěných vkladů, za předpokladu, že vkladatelé mají i nadále přístup ke svým vkladům a že účast na financování řešení krize nepřevyšuje ztráty, které by systémům pojištění vkladů vznikly v případě úpadku instituce.

Navrhované nařízení by však mělo výslovně upřesnit, zda budou evropským systémem pojištění vkladů kryty vklady převyšující 100 000 EUR, které jsou podle právních předpisů daného členského státu dočasně chráněny od tří do dvanácti měsíců, jak umožňuje článek 6 směrnice 2014/49/EU.

2.8.   Povinnosti evropského systému pojištění vkladů vůči systémům pojištění vkladů ve fázi částečného a plného pojištění

Zřízení evropského systému pojištění vkladů usnadní přístup systémů pojištění vkladů k dodatečným finančním zdrojům, nejprve prostřednictvím zajištění a soupojištění, a postupně budou za tímto účelem vytvářeny zdroje ve fondu pro pojištění vkladů. Nejpozději v roce 2024 by měly veškeré příspěvky vybírané od úvěrových institucí přidružených k systémům pojištění vkladů plynout přímo do fondu pro pojištění vkladů evropského systému pojištění vkladů. Podle směrnice 2014/49/EU však za výplatu náhrad vkladů nadále plně odpovídají vnitrostátní systémy, a nikoli evropský systém pojištění vkladů nebo fond pro pojištění vkladů. Navrhované nařízení by proto mělo ve fázi plného pojištění jasně stanovit právní povinnost pro evropský systém pojištění vkladů nebo fond pro pojištění vkladů pokrýt veškeré potřeby zdrojů související s pohledávkami vkladatelů po události oznámené vnitrostátním systémem pojištění vkladů v souladu s čl. 41h odst. 2. ECB vychází z toho, že takovou povinnost pro evropský systém pojištění vkladů stanoví čl. 41h odst. 1, který uvádí, že „zúčastněný systém pojištění vkladů (je) plně pojištěn evropským systémem pojištění vkladů“. Jednoznačná právní povinnost by však vyžadovala upřesnění čl. 41 m odst. 2 s cílem zajistit, aby se proporcionální výplata předpokládaná v případě souběžných událostí zakládajících výplatu týkala jen rozdělení okamžitě dostupných finančních prostředků, tj. evropský systém pojištění vkladů není zproštěn povinnosti pokrýt veškeré náklady systémů pojištění vkladů po vybrání následných příspěvků nebo využití alternativních finančních prostředků. Co je ještě důležitější, tatáž právní povinnost, i když omezená na konkrétní podíl, který je spolupojištěn, se musí vztahovat na závazky evropského systému pojištění vkladů vůči systémům pojištění vkladů během fáze soupojištění. To rovněž potvrzuje, že je zapotřebí, aby součástí evropského systému pojištění vkladů byl fiskálně neutrální veřejný mechanismus jištění. V neposlední řadě je třeba zkrátit dobu, v níž má výbor přijmout rozhodnutí o disponibilních finančních prostředcích podle čl. 41 m odst. 2, neboť systémy pojištění vkladů jsou povinny vyplatit vkladatelům náhradu do sedmi pracovních dnů (14).

2.9.   Vyloučení z krytí evropským systémem pojištění vkladů

Čl. 41i stanoví postup pro vyloučení systému pojištění vkladů z krytí evropským systémem pojištění vkladů. Podle tohoto postupu může Komise ze svého podnětu nebo na žádost výboru či zúčastněného členského státu rozhodnout, že: a) zúčastněný systém pojištění vkladů nesplnil své povinnosti podle navrhovaného nařízení nebo podle článků 4, 6, 7 či 10 směrnice 2014/49/EU; b) zúčastněný systém pojištění vkladů, příslušný správní orgán ve smyslu článku 3 směrnice 2014/49/EU, nebo kterýkoli jiný příslušný orgán příslušného členského státu jednal ve vztahu ke konkrétní žádosti o krytí z evropského systému pojištění vkladů způsobem, který je v rozporu se zásadou loajální spolupráce zakotvenou v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU).

ECB vítá, že navrhované nařízení obsahuje záruky, jež mají zajistit, aby všechny systémy pojištění vkladů splňovaly příslušné povinnosti podle nového rámce v souladu s vnitrostátním provedením směrnice 2014/49/EU. To je důležité, aby se předešlo parazitování a aby se omezil morální hazard. Nicméně s ohledem na závažnost této sankce a možné důsledky pro vkladatele by vyloučení vnitrostátního systému pojištění vkladů mělo přicházet v úvahu jen v případě, kdy takový krok odpovídá závažnosti porušení povinností, a mělo by k němu dojít až poté, co příslušný systém pojištění vkladů nesplní předběžná donucovací opatření v předem stanovených lhůtách v rámci postupů, které mají být podle navrhovaného nařízení zavedeny. Případy porušení povinností, které budou mít za následek vyloučení, je třeba v zájmu zvýšení právní jistoty vymezit přesněji. Mohla by se zvážit možnost zavedení jiných sankcí, včetně pokut, pro méně závažná porušení povinností. Je-li rozhodnuto o vyloučení, musí existovat vhodný mechanismus, který zajistí, že bude vždy plně respektován hlavní cíl, kterým je zajištění přiměřené ochrany pojištěných vkladů. To je zvlášť důležité od fáze plného pojištění, kdy budou všechny příspěvky vybírané od zúčastněných úvěrových institucí převáděny přímo do evropského systému pojištění vkladů, aby se zajistilo, že vkladatelé nebudou z hlediska ochrany vkladů v horším postavení, než v jakém by byli, kdyby jejich systém pojištění vkladů nebyl součástí evropského systému pojištění vkladů a všechny příspěvky byly shromažďovány na vnitrostátní úrovni.

V této souvislosti připadá v úvahu několik řešení. Příspěvky vyloučeného systému pojištění vkladů by například mohly být ponechány ve fondu pro pojištění vkladů a vklady držené ke dni vyloučení systému pojištění vkladů by mohly být nadále kryty evropským systémem pojištění vkladů tak, že by se zajistilo, aby vkladatelé měli přímý právní nárok vůči evropskému systému pojištění vkladů. Navrhované nařízení by případně mohlo stanovit metodu a postup, na jejichž základě by byly zdroje, které byly vybrány od úvěrových institucí přidružených k vyloučenému systému pojištění vkladů, vráceny danému systému pojištění vkladů v okamžiku jeho vyloučení. Aby se zajistil soulad s cílem ustanovení o vyloučení, měly by být za každého z těchto scénářů omezeny částky, které mají být vráceny nebo které mají být k dispozici pro účely uspokojení přímých pohledávek. Navrhované nařízení by mělo stanovit jasná pravidla týkající se postupu navracení peněžních prostředků včetně časového rámce a metodiky pro výpočet částek, které mají být vráceny. Tato metodika by mohla vycházet z metodiky, která se podle navrhovaného nařízení používá pro navracení příspěvků systémům pojištění vkladů v případě ukončení úzké spolupráce mezi ECB a příslušnými orgány členských států mimo eurozónu v rámci jednotného mechanismu dohledu (15). Nebude-li zvolena alternativa vrácení prostředků, měl by být příslušný orgán analogicky oprávněn požadovat zdroje z fondu pro pojištění vkladů s cílem přispět k financování řešení krize v souladu se směrnicí 2014/59/EU (16), je-li přijato rozhodnutí o tom, že úvěrová instituce je v selhání nebo je u ní selhání pravděpodobné.

Z odůvodnění (17) navrhovaného nařízení vyplývá, že zásada loajální spolupráce zakotvená v čl. 4 odst. 3 SEU se vztahuje na všechny příslušné subjekty, instituce a orgány, jež se podílejí na uplatňování navrhovaného nařízení. Z důvodu právní jistoty by nicméně bylo vhodné v článku 41i uvést, že se tato zásada vztahuje též na Komisi a výbor. Kromě toho by navrhované nařízení mělo být koncipováno tak, aby z něj bylo zřejmé, kdy se podmínky, na jejichž základě se tato zásada uplatňuje, považují za nesplněné, s cílem poskytnout odpovídající procesní záruky, zajistit předvídatelnost následků a předejít zbytečným rizikům pro finanční stabilitu.

V neposlední řadě by bylo vhodné, aby článek 41i upravil postup a lhůty, které by se uplatnily v případě přijetí rozhodnutí o vyloučení. Příkladem by v této souvislosti mohl být postup podle článku 258 SFEU (18). Navíc může být zapotřebí vyjasnit vztah mezi postupem pro vyloučení upraveným v článku 41i a řízením o porušení Smlouvy podle článku 258 SFEU. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vyloučení systému pojištění vkladů bez navrácení příspěvků, které poskytly instituce přidružené k tomuto systému pojištění vkladů, by automaticky představovalo porušení čl. 10 odst. 2 (19) směrnice 2014/49/EU ze strany dotčeného systému pojištění vkladů. Důvodem je to, že podle navrhovaného čl. 74c odst. 4 se příspěvky, které úvěrové instituce přidružené k určitému systému pojištění vkladů hradí v rámci evropského systému pojištění vkladů, započítávají do minimální cílové úrovně, kterou musí dosáhnout zúčastněný systém pojištění vkladů v souladu se směrnicí 2014/49/EU. Kromě toho musí určité požadavky uvedené v článcích 4, 6, 7 a 10 směrnice 2014/49/EU splňovat nikoli systémy pojištění vkladů samotné, nýbrž členské státy nebo jiné subjekty, např. přidružené úvěrové instituce.

2.10.   Vymáhání prostředků fondu pro pojištění vkladů

Postupy, kterými fond pro pojištění vkladů získává zpět prostředky poskytnuté systému pojištění vkladů v případě události zakládající výplatu, souvisí především s pokrokem dosaženým při vymáhání v rámci vnitrostátního úpadkového řízení. Délka těchto řízení se v jednotlivých členských státech značně liší a v některých případech mohou být tato řízení velmi zdlouhavá. Článek 41q by bylo vhodné upřesnit, aby výbor mohl vykonávat určitá práva ve vztahu k vnitrostátnímu úpadkovému řízení, a zajistilo se tak, že právní postavení výboru bude před soudy uznáváno. Účinný výkon těchto práv může rovněž vyžadovat přidělení značných zdrojů výboru pro plnění tohoto úkolu.

2.11.   Mechanismy jištění

Navrhované nařízení neupravuje fiskálně neutrální jištění evropského systému pojištění vkladů pro případ, že jedna nebo více událostí zakládajících výplatu přesáhne jeho disponibilní finanční zdroje a následné příspěvky či jiné zdroje financování nebude možné čerpat dostatečně rychle na to, aby se zajistilo včasné vyplacení náhrad vkladatelům nebo včasné zapojení evropského systému pojištění vkladů v případě řešení krize. To znamená, že jakákoli platební povinnost vůči vkladatelům, která přesahuje zdroje evropského systému pojištění vkladů, přechází zpět na příslušný systém pojištění vkladů na základě čl. 10 odst. 9 směrnice 2014/49/EU, podle kterého musí členské státy zajistit, aby systémy pojištění vkladů měly odpovídající mechanismy alternativního financování, které jim umožní získat krátkodobě financování, k uspokojení pohledávek vůči nim uplatněných. Účinnost celého systému tedy v konečném důsledku spočívá na důvěryhodnosti vnitrostátních mechanismů jištění.

ECB se domnívá, že fiskálně neutrální společný veřejný mechanismus jištění pro evropský systém pojištění vkladů je nejpozději od okamžiku zahájení fáze plného pojištění nezbytný pro zajištění vysoké úrovně důvěry v ochranu vkladů za všech okolností a pro účinné oslabení propojení mezi bankami a státem na vnitrostátní úrovni. Spoléhání se na vnitrostátní mechanismy jištění konec konců popírá účel navrhovaného nařízení, kterým je posílení bankovní unie prostřednictvím omezení propojení mezi bankami a státem v jednotlivých členských státech (20). Zřízení evropského systému pojištění vkladů významně posílí bankovní unii tím, že se díky přístupu systémů pojištění vkladů ke sdruženým zdrojům zajistí podstatně vyšší úroveň ochrany vůči velkým lokálním otřesům. Bez společného jištění by však evropský systém pojištění vkladů neodstranil faktor, který by mohl mít – v důsledku pochybností ohledně důvěryhodnosti čistě vnitrostátních mechanismů jištění – negativní vliv na důvěru vkladatelů. Fiskálně neutrální společný veřejný mechanismus jištění je proto důležitým prvkem pro zajištění důvěryhodnosti evropského systému pojištění vkladů a měl by být postupně zaveden v souladu s tím, jak bude postupně sdílena ochrana vkladů. Spolehlivý společný mechanismus jištění by nejen poskytl jistotu vkladatelům v členských státech, jejichž fiskální situace je méně příznivá, ale vedl by též k celkovému posílení evropského systému pojištění vkladů. Jakýkoli takový mechanismus jištění fondu pro pojištění vkladů musí respektovat zásadu fiskální neutrality a zajistit, že finanční sektor zpětně uhradí veškeré použité veřejné prostředky prostřednictvím následných příspěvků. Využití Evropského mechanismu stability se zdá být jednou z možností pro vytvoření fiskálně neutrálního veřejného mechanismu jištění.

2.12.   Automatický přístup členských států, které se připojí k jednotnému mechanismu dohledu

14. bod odůvodnění navrhovaného nařízení předpokládá, že k evropskému systému pojištění vkladů budou mít automatický přístup všechny systémy pojištění vkladů úředně uznané v členském státě, který se připojuje k jednotnému mechanismu dohledu. I když by rozhodně měla být stanovena povinnost připojit se ke všem pilířům bankovní unie současně, měla by být zavedena přechodná ustanovení, která zajistí plynulé začlenění systémů pojištění vkladů, které se připojí později. Tím se zajistí, aby takové přistoupení nepřiměřeně nezatěžovalo mechanismy financování evropského systému pojištění vkladů. Pokud by se například členský stát připojil v pozdější fázi soupojištění nebo během fáze plného pojištění, může být vhodné požadovat, aby systémy pojištění vkladů na evropský systém pojištění vkladů převedly peněžní prostředky, které shromáždily od okamžiku vstupu navrhovaného nařízení v platnost (nebo předem stanovenou část těchto prostředků), v souladu s postupem financování stanoveným v článku 41j.

2.13.   Výměna informací

Navrhované nařízení uznává důležitost účinné výměny informací mezi orgány, které zajišťují řádné fungování evropského systému pojištění vkladů, tj. výborem, určenými orgány, příslušnými orgány včetně ECB a orgány příslušnými k řešení krize, tím, že vyžaduje, aby tyto orgány v případě potřeby uzavřely memoranda o porozumění (21). Vzhledem k významu této záležitosti a s cílem zabránit případným překážkám pro takovou výměnu informací se zdá být nezbytné změnit článek 34 nařízení (EU) č. 806/2014 tak, aby výslovně zahrnoval systémy pojištění vkladů a určené orgány mezi subjekty a orgány, které jsou oprávněny vyměňovat si informace a uzavírat memoranda o porozumění v souladu s uvedeným ustanovením. Toho by mohlo být dosaženo zapracováním nového ustanovení do navrhovaného nařízení.

2.14.   Technické připomínky a pozměňovací návrhy

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Tento pracovní dokument obsahuje též navrhované znění změny směrnice 2014/49/EU. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách ECB.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 20. dubna 2016.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2015) 586 final.

1

(2)  Zpráva pěti předsedů ze dne 22. června 2015 s názvem „Dokončení hospodářské a měnové unie“, k dispozici na internetových stránkách Komise http://www.ec.europa.eu

2

(3)  Viz zpráva ECB s názvem „Financial Integration in Europe 2016“, zpráva pěti předsedů ze dne 22. června 2015 s názvem „Dokončení hospodářské a měnové unie“, k dispozici na internetových stránkách Komise http://www.ec.europa.eu; přednáška (Marjolin lecture) Maria Draghiho, prezidenta ECB, na konferenci evropského peněžního a finančního fóra (SUERF), kterou uspořádala Deutsche Bundesbank ve Frankfurtu dne 4. února 2016, a projev Maria Draghiho, prezidenta ECB, na konferenci o bankovním dohledu, 4. listopad, Frankfurt, obojí k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu

3

Marjolin lecture

(4)  COM(2015) 587 final.

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU ze dne 16. dubna 2014 o systémech pojištění vkladů, Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 149.

5

(6)  Členské státy eurozóny, které tuto směrnici dosud neprovedly ve vnitrostátním právním řádu, tak měly učinit nejpozději do konce prvního čtvrtletí roku 2016.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

7

(8)  Viz 15. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

8

(9)  Viz 14. bod odůvodnění směrnice 2014/49/EU.

9

(10)  Viz čl. 1 odst. 3 navrhovaného nařízení, kterým se mění článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (Úř. věst. L 225, 30.7.2014, s. 1), viz též čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c) a čl. 2 odst. 1 směrnice 2014/49/EU.

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

12

(13)  Jsou to: a) úroveň kapacity instituce pro absorpci ztrát; b) schopnost instituce plnit své krátkodobé a dlouhodobé závazky; c) stabilita a různorodost finančních zdrojů instituce a její nezatížená vysoce likvidní aktiva; d) kvalita aktiv instituce; e) obchodní model a řízení instituce; f) stupeň zatížení aktiv instituce.

13

(14)  S výhradou přechodných ustanovení, která nicméně pozbydou platnosti začátkem fáze plného pojištění.

14

(15)  Viz čl. 1 odst. 5 navrhovaného nařízení, kterým se mění mimo jiné čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014.

15

(16)  Článek 109 směrnice 2014/59/EU.

16

(17)  Viz 40. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

17

(18)  Článek 258 Smlouvy stanoví, jak má Komise postupovat, má-li za to, že členský stát nesplnil povinnost, která pro něj ze Smluv vyplývá: musí o tom vydat odůvodněné stanovisko poté, co umožní tomuto státu podat vyjádření. Nevyhoví-li tento stát stanovisku ve lhůtě stanovené Komisí, může Komise předložit věc Soudnímu dvoru Evropské unie.

18

(19)  Čl. 10 odst. 2 směrnice 2014/49/EU stanoví, že nejpozději do 3. července 2024 musí disponibilní finanční prostředky systému pojištění vkladů dosáhnout přinejmenším cílové výše 0,8 % objemu pojištěných vkladů jeho členů.

19

(20)  Viz 17. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

20

(21)  Viz 39. bod odůvodnění navrhovaného nařízení.

21

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/8

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

11. července 2016

(2016/C 252/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1049 |
| JPY | japonský jen | 113,23 |
| DKK | dánská koruna | 7,4372 |
| GBP | britská libra | 0,85097 |
| SEK | švédská koruna | 9,4760 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0867 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,4061 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,037 |
| HUF | maďarský forint | 313,07 |
| PLN | polský zlotý | 4,4210 |
| RON | rumunský lei | 4,4938 |
| TRY | turecká lira | 3,2027 |
| AUD | australský dolar | 1,4617 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4437 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,5731 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5250 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4910 |
| KRW | jihokorejský won | 1 268,78 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,9573 |
| CNY | čínský juan | 7,3926 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4765 |
| IDR | indonéská rupie | 14 476,95 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,4110 |
| PHP | filipínské peso | 52,309 |
| RUB | ruský rubl | 70,9862 |
| THB | thajský baht | 38,817 |
| BRL | brazilský real | 3,6651 |
| MXN | mexické peso | 20,3780 |
| INR | indická rupie | 74,1865 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1049

JPY

japonský jen

113,23

DKK

dánská koruna

7,4372

GBP

britská libra

0,85097

SEK

švédská koruna

9,4760

CHF

švýcarský frank

1,0867

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,4061

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,037

HUF

maďarský forint

313,07

PLN

polský zlotý

4,4210

RON

rumunský lei

4,4938

TRY

turecká lira

3,2027

AUD

australský dolar

1,4617

CAD

kanadský dolar

1,4437

HKD

hongkongský dolar

8,5731

NZD

novozélandský dolar

1,5250

SGD

singapurský dolar

1,4910

KRW

jihokorejský won

1 268,78

ZAR

jihoafrický rand

15,9573

CNY

čínský juan

7,3926

HRK

chorvatská kuna

7,4765

IDR

indonéská rupie

14 476,95

MYR

malajsijský ringgit

4,4110

PHP

filipínské peso

52,309

RUB

ruský rubl

70,9862

THB

thajský baht

38,817

BRL

brazilský real

3,6651

MXN

mexické peso

20,3780

INR

indická rupie

74,1865

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/9

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. července 2016

o udělení otevřené licence k softwaru GŘ pro námořní záležitosti a rybolov pro integrovanou správu údajů v oblasti rybolovu

(2016/C 252/03)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii a Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 19. září 2001 (PV1536), jímž se generálním ředitelům a vedoucím útvarů svěřuje pravomoc rozhodovat o potřebě podat žádost o ochranu práv duševního vlastnictví v důsledku činností nebo programů, za něž jsou odpovědní, o udělování licencí, které s tím souvisejí, o nabývání, převodu nebo předání či vzdání se práv a jímž se generálním ředitelům svěřuje pravomoc k administrativnímu provádění, které s tím souvisí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ pro námořní záležitosti a rybolov) vyvinulo několik informačních systémů, které jsou součástí softwarové sady IFDM (Integrated Fisheries Data Management – integrovaná správa údajů o rybolovu) pro výměnu údajů o rybolovných činnostech na základě normy FLUX Centra OSN pro usnadňování obchodu a elektronické obchodování (UN/CEFACT). |
| --- | --- |

(1)

Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov (GŘ pro námořní záležitosti a rybolov) vyvinulo několik informačních systémů, které jsou součástí softwarové sady IFDM (Integrated Fisheries Data Management – integrovaná správa údajů o rybolovu) pro výměnu údajů o rybolovných činnostech na základě normy FLUX Centra OSN pro usnadňování obchodu a elektronické obchodování (UN/CEFACT).

| (2) | Současná sada IFDM (dále jen „software“) obsahuje tyto informační systémy: transportní vrstvu FLUX pro výměnu elektronických zpráv podle normy centra UN/CEFACT, systém sledování plavidel Unie (VMS), tj. nástroj pro sledování polohy plavidel, pro nějž GŘ pro námořní záležitosti a rybolov vyvinulo tři moduly (prostorový, pro hlášení a USM), jakož i systém VMS ERS Viewer, jímž se rozšiřuje unijní VMS o funkce pro vizualizaci elektronických rybářských deníků ve formátu UN/CEFACT. |
| --- | --- |

(2)

Současná sada IFDM (dále jen „software“) obsahuje tyto informační systémy: transportní vrstvu FLUX pro výměnu elektronických zpráv podle normy centra UN/CEFACT, systém sledování plavidel Unie (VMS), tj. nástroj pro sledování polohy plavidel, pro nějž GŘ pro námořní záležitosti a rybolov vyvinulo tři moduly (prostorový, pro hlášení a USM), jakož i systém VMS ERS Viewer, jímž se rozšiřuje unijní VMS o funkce pro vizualizaci elektronických rybářských deníků ve formátu UN/CEFACT.

| (3) | Udělení otevřené licence k tomuto softwaru by mohlo přispět k celosvětové harmonizaci výměny údajů o rybolovu a umožnit úsporu nákladů. Z tohoto důvodu by se distribuce softwarových nástrojů měla zpřístupnit členským státům, třetím zemím, regionálním organizacím pro sledování rybolovu, jakož i Organizaci OSN pro výživu a zemědělství. |
| --- | --- |

(3)

Udělení otevřené licence k tomuto softwaru by mohlo přispět k celosvětové harmonizaci výměny údajů o rybolovu a umožnit úsporu nákladů. Z tohoto důvodu by se distribuce softwarových nástrojů měla zpřístupnit členským státům, třetím zemím, regionálním organizacím pro sledování rybolovu, jakož i Organizaci OSN pro výživu a zemědělství.

| (4) | GŘ pro námořní záležitosti a rybolov jakožto GŘ odpovědné za vývoj a údržbu softwaru a zároveň jakožto útvar pověřený administrativním prováděním rozhodnutí v oblasti duševního vlastnictví považuje udělení otevřené licence k tomuto softwaru za vhodné a příhodné. |
| --- | --- |

(4)

GŘ pro námořní záležitosti a rybolov jakožto GŘ odpovědné za vývoj a údržbu softwaru a zároveň jakožto útvar pověřený administrativním prováděním rozhodnutí v oblasti duševního vlastnictví považuje udělení otevřené licence k tomuto softwaru za vhodné a příhodné.

| (5) | S cílem šířit a propagovat využívání tohoto softwaru a zamezit jeho výhradnímu přivlastnění bude tento software uvolněn v rámci otevřené licence, |
| --- | --- |

(5)

S cílem šířit a propagovat využívání tohoto softwaru a zamezit jeho výhradnímu přivlastnění bude tento software uvolněn v rámci otevřené licence,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Na distribuci softwaru lze uplatnit podmínky nevýhradní otevřené licence s cílem umožnit jeho používání, reprodukci, vývoj a další distribuci.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije na všechny budoucí vydání nebo nové verze tohoto softwaru.

V Bruselu dne 6. července 2016.

Za Komisi

João AGUIAR MACHADO

generální ředitel

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/10

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 252/04)

| 1. | Komise dne 4. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Partners Group AG a jeho dceřiné společnosti prostřednictvím některých investičních fondů patřících do skupiny Partners Group (společně „Partners Group“, Švýcarsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů kontrolu nad celým podnikem Foncia Holding SAS a jeho dceřinými společnostmi (společně s dceřinými společnostmi „Foncia“, Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 4. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Partners Group AG a jeho dceřiné společnosti prostřednictvím některých investičních fondů patřících do skupiny Partners Group (společně „Partners Group“, Švýcarsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem podílů kontrolu nad celým podnikem Foncia Holding SAS a jeho dceřinými společnostmi (společně s dceřinými společnostmi „Foncia“, Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Partners Group: společnost zabývající se správou investic na soukromých trzích,
  —   podniku Foncia: poskytování služeb v oblasti nemovitostí. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Partners Group: společnost zabývající se správou investic na soukromých trzích,

—   podniku Foncia: poskytování služeb v oblasti nemovitostí.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/11

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 252/05)

| 1. | Komise dne 4. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Bridgestone Deutschland GmbH („BS Deutschland“, Německo) patřící do skupiny Bridgestone Corporation (Japonsko) a podnik Pneuhage Management GmbH & Co. KG („Pneuhage“, Německo) získávají nákupem akcií ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad podnikem Pneuhage Partners Group GmbH & Col. KG („PGG“, Německo). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 4. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Bridgestone Deutschland GmbH („BS Deutschland“, Německo) patřící do skupiny Bridgestone Corporation (Japonsko) a podnik Pneuhage Management GmbH & Co. KG („Pneuhage“, Německo) získávají nákupem akcií ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad podnikem Pneuhage Partners Group GmbH & Col. KG („PGG“, Německo).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podnik BS Deuschland působí ve velkoobchodním a maloobchodním prodeji různých typů nových pneumatik, jako jsou pneumatiky pro automobily, těžká nákladní vozidla, motocykly, zemědělská vozidla a bagry, a v oblasti protektorování pneumatik pro těžká nákladní vozidla v Německu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podnik BS Deuschland působí ve velkoobchodním a maloobchodním prodeji různých typů nových pneumatik, jako jsou pneumatiky pro automobily, těžká nákladní vozidla, motocykly, zemědělská vozidla a bagry, a v oblasti protektorování pneumatik pro těžká nákladní vozidla v Německu,

| — | podnik Pneuhage je velkoobchodním a maloobchodním dodavatelem a distributorem náhradních pneumatik a kol pro různá vozidla, jako jsou automobily, těžká nákladní vozidla, motocykly, zemědělská vozidla a bagry, a působí v oblasti protektorování pneumatik pro autobusy a těžká nákladní vozidla v Německu, Francii a Polsku, |
| --- | --- |

—

podnik Pneuhage je velkoobchodním a maloobchodním dodavatelem a distributorem náhradních pneumatik a kol pro různá vozidla, jako jsou automobily, těžká nákladní vozidla, motocykly, zemědělská vozidla a bagry, a působí v oblasti protektorování pneumatik pro autobusy a těžká nákladní vozidla v Německu, Francii a Polsku,

| — | podnik PGG bude maloobchodním distributorem pneumatik a poskytovatelem služeb v oblasti automobilů v Německu. |
| --- | --- |

—

podnik PGG bude maloobchodním distributorem pneumatik a poskytovatelem služeb v oblasti automobilů v Německu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

---

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/12

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar)

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 252/06)

| 1. | Komise dne 5. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Sherwin-Williams Company („Sherwin-Williams“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií výhradní kontrolu nad podnikem Valspar Corporation („Valspar“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 5. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Sherwin-Williams Company („Sherwin-Williams“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií výhradní kontrolu nad podnikem Valspar Corporation („Valspar“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Sherwin-Williams: výroba a prodej barev, nátěrů a povlaků. Podnik působí zejména v Severní, Střední a Jižní Americe. V EHP prodává Sherwin-Williams především průmyslové nátěry a povlaky na dřevo a ochranné aplikace. Prodává rovněž dekorativní nátěry a povlaky, ovšem téměř výlučně ve Spojeném království, v Polsku a Irsku,
  —   podniku Valspar: výroba a prodej barev, nátěrů a povlaků se zeměpisným zaměřením na Severní Ameriku, Evropu, Asii, Austrálii a Nový Zéland. V EHP prodává Valspar především průmyslové nátěry a povlaky na obaly, obnovu vozidel, cívky a jiné kovové aplikace. Prodává rovněž dekorativní nátěry a povlaky téměř výlučně ve Spojeném království. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Sherwin-Williams: výroba a prodej barev, nátěrů a povlaků. Podnik působí zejména v Severní, Střední a Jižní Americe. V EHP prodává Sherwin-Williams především průmyslové nátěry a povlaky na dřevo a ochranné aplikace. Prodává rovněž dekorativní nátěry a povlaky, ovšem téměř výlučně ve Spojeném království, v Polsku a Irsku,

—   podniku Valspar: výroba a prodej barev, nátěrů a povlaků se zeměpisným zaměřením na Severní Ameriku, Evropu, Asii, Austrálii a Nový Zéland. V EHP prodává Valspar především průmyslové nátěry a povlaky na obaly, obnovu vozidel, cívky a jiné kovové aplikace. Prodává rovněž dekorativní nátěry a povlaky téměř výlučně ve Spojeném království.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

---

Opravy

| 12.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 252/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 252/13

---

Oprava zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012

(
  Úřední věstník Evropské unie C 408 ze dne 9. prosince 2015
  )

(2016/C 252/07)

Text zveřejnění žádosti č. 2015/C 408/09 zní takto:

„Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012
   (2)

‚ABENSBERGER SPARGEL‘/‚ABENSBERGER QUALITÄTSSPARGEL‘

EU č.: DE-PGI-0105-01322 – 20.3.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

| Název | : | Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Richtstättstr. 5 |
| 93326 Abensberg |
| NĚMECKO |

Název

:

Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V.

Adresa

:

Richtstättstr. 5

93326 Abensberg

NĚMECKO

Tel.

:

+49 94431281

Fax

:

+49 94431282

E-mail

:

info@neumeyer-martin.de

Oprávněný zájem:

u seskupení žadatelů se jedná o spojení producentů dotyčného produktu. Seskupení Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. bylo žadatelem i u původní žádosti o ochrannou známku, proto má v této žádosti o změnu oprávněný zájem.

2.   Členský stát nebo třetí země

Německo

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

| — | ☐ | Popis produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Důkaz původu |
| — | ☐ | Metoda produkce |
| — | ☐ | Souvislost se zeměpisnou oblastí |
| — | ☒ | Označování |
| — | ☐ | Jiná [uveďte] |

—

☐

Popis produktu

—

☐

Důkaz původu

—

☐

Metoda produkce

—

☐

Souvislost se zeměpisnou oblastí

—

☒

Označování

—

☐

Jiná [uveďte]

4.   Druh změny (změn)

| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež vyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu |
| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, pro niž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent) |
| — | ☐ | Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012 |

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu

—

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež vyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, pro niž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent)

—

☐

Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012

5.   Změna (změny)

Požadavky na označování uvedené v původní specifikaci produktu (bod 3.7 jednotného dokumentu)

h)   Označování

Po zápisu: ‚Abensberger Spargel g.g.A.‘, ‚Abensberger Qualitätsspargel g.g.A.‘ Chřest označený jako ‚Abensberger Qualitätsspargel‘ musí být při prodeji navíc označen níže vyobrazeným logem.

je třeba bez náhrady zrušit.

Odůvodnění:

Seskupení Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. je majitelem práv k logu, jímž se dosud povinně chřest označoval. Zapsání kolektivní ochranné známky však podle právního výkladu německého patentního úřadu DPMA brání předpisy pro označování v jednotném dokumentu.

Vzhledem k tomu, že je k řádnému informování spotřebitelů o původu chřestu a o dodržení požadavků kvality postačující chráněné zeměpisné označení ‚Abensberger Spargel‘, resp. ‚Abensberger Qualitätsspargel‘, není již k tomuto účelu nutné používat logo. Seskupení producentů má tedy oprávněný zájem na tom, aby toto logo používali pouze jeho členové, jak tomu bylo dosud, a aby se již ve specifikaci produktu, resp. v jednotném dokumentu neuvádělo, že logo při označování používají všichni prodávající produktu ‚Abensberger Qualitätsspargel‘ (tedy i nečlenové seskupení).

Rozsah změny:

Navrhovaná změna má být kvalifikována v souladu s čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 jako změna menšího rozsahu.

Jsou splněny podmínky uvedené v čl. 53 odst. 2 třetím pododstavci písm. a) až d), změna především nezpřísňuje omezení obchodu s daným produktem (třetí pododstavec písm. e)). Spíše se má za to, že zachování stávajících předpisů týkajících se označování ve specifikaci produktu (resp. v jednotném dokumentu) by komplikovalo nebo by bývalo mohlo komplikovat obchod pro nečleny seskupení.

6.   Aktualizovaná specifikace produktu (pouze u CHOP a CHZO)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41017

JEDNOTNÝ DOKUMENT

‚ABENSBERGER SPARGEL‘/‚ABENSBERGER QUALITÄTSSPARGEL‘

EU č.: DE-PGI-0105-01322 – 20.3.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Název (názvy)

‚Abensberger Spargel‘/‚Abensberger Qualitätsspargel‘

2.   Členský stát nebo třetí země

Německo

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Chřest (Asparagus officinalis) patří do čeledi chřestovité. Z víceleté rostliny se ke konzumaci používají výhonky (pazoušky) stonků, k prodeji se nabízejí loupané nebo neloupané. ‚Abensberger Spargel‘ se produkuje podle zavedených pravidel pěstování.

Délka světlého chřestu ‚Abensberger Spargel‘, včetně bílého a fialového, nesmí přesahovat 22 cm a délka zeleného chřestu může být nejvýše 27 cm.

Vyjma přímého prodeje od pěstitele spotřebiteli se ‚Abensberger Spargel‘ upravuje podle normy UNECE FFV04 (Asparagus). Odchylně od výše uvedené normy má však tento standard platit též pro bílý a fialový chřest do minimálního průměru 5 mm. Dále je možné prodávat části chřestu jako tzv. lámaný chřest.

Chuť produktu ‚Abensberger Spargel‘ se vyznačuje typicky výraznou, kořeněnou vůní chřestu. Provádění sklizně jednou až dvakrát denně a pečlivá a vhodná manipulace po sklizni chřestu zaručují spotřebiteli čerstvost produktu ‚Abensberger Spargel‘, a to nezávisle na způsobu odbytu.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

Chřest ‚Abensberger Spargel‘ se musí od zasazení až po sklizeň produkovat ve vymezené zeměpisné oblasti.

U chřestu pěstovaného v oblasti ‚Abensberg‘ se převážně jedná o kultivar bílého chřestu. Bílý chřest se pěstuje pod zemí, v tzv. hrůbcích. Výhonky chřestu vyrážejí v hrůbcích nahoru a díky absenci světla nezezelenají. Takto vznikají bílé, případně bílo-červené výhonky s bílými až fialovými hlavicemi, které se zpravidla seříznou na délku 22 cm.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Chřest dopravený přímo z pole se nejprve nahrubo opláchne vodou a následně očistí v čerstvé vodě (z vodovodu).

Z důvodu zachování kvality musí být odřezaný chřest po sklizni a po očištění okamžitě vychlazen. Okamžitým vychlazením se rozumí zchlazení chřestu ledovou vodou na teplotu 1 až 2 °C, pokud možno okamžitě po jeho sklizení. Díky tomu zůstane produkt čerstvý, jemný a neztratí svoje slonovinové zbarvení. Tímto opatřením se minimalizuje vznik bakterií a plísní, jež zhoršují kvalitu chřestu.

Následně se výhonky odborně seříznou na předepsanou délku a vytřídí. Výhonek chřestu se na spodním konci příčně seřízne tak, aby se neroztřepil. Minimalizuje se tím plocha řezu, tedy i ztráty vody a možné proniknutí bakterií. Je-li spodní část výhonku dutá nebo zdřevnatělá, odborně se seřízne na méně než na 22 cm (u zeleného chřestu na méně než 27 cm), aby se zajistila jeho vysoká kvalita.

Následně se chřest musí skladovat při teplotách od 1 do 2 °C, a to při vysoké vlhkosti vzduchu (99 %), ale ne ve vodě. Producent nesmí chladicí řetězec přerušit. Prostory určené k úpravě, chlazení a případně k prodeji musí splňovat hygienické požadavky.

Uvedené postupy, jež jsou výrazně přísnější než minimální ustanovení daná zákonem, přispívají k vysoké kvalitě, pokud jde o hygienu i výsledný produkt.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

—

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Zeměpisná oblast zahrnuje zejména takzvanou oblast Sandgürtel mezi městy Siegenburg, Neustadt an der Donau, Abensberg a Langquaid a nachází se výlučně v okresu Kelheim.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Specifičnost zeměpisné oblasti:

Z popisu hospodaření žebravého řádu obutých karmelitánů od Maximiliana Georga Kroisse vyplývá, že se chřest v oblasti Abensbergu pěstoval zřejmě již v roce 1730. Stejný zdroj rovněž uvádí, že se historik Angrüner mýlí, když počátek pěstování chřestu u Abensbergu datuje kolem roku 1900. Kroiss zároveň zdůrazňuje, že je Abensberg chřestem proslulý až do dnešních dnů.

Okolí Abensbergu, oblast zvaná Sandgürtel mezi městy Siegenburg, Neustadt an der Donau, Abensberg a Langquaid, se díky optimálním půdním a klimatickým podmínkám skvěle hodí k pěstování chřestu. Oblast je proto z hlediska podnebí pro pěstování chřestu ideální – průměrné roční teploty totiž dosahují 9,8 °C a průměrné roční srážky činí 703 mm. Podle atlasu bavorského půdního informačního systému jsou půdy v uvedené oblasti převážně písčité. Zároveň jsou půdy zpravidla bohatší na minerály, resp. jsou o něco bahnitější než v ostatních známých oblastech v Německu, kde se chřest pěstuje. Chřest ‚Abensberger Spargel‘ má proto obzvláště výraznou, kořeněnou chuť.

‚Abensberger Spargel‘ se pěstuje zejména na těchto druzích půd:

| — | písčitých (S) |
| --- | --- |

—

písčitých (S)

| — | hlinitopísčitých (Sl) |
| --- | --- |

—

hlinitopísčitých (Sl)

| — | hlinitých (lS) |
| --- | --- |

—

hlinitých (lS)

| — | písčitohlinitých (SL). |
| --- | --- |

—

písčitohlinitých (SL).

Chřest ‚Abensberger Spargel‘ se pěstuje a připravuje podle popsaných kritérií tak, aby se zachovaly jeho zvláštní vlastnosti, které vyplývají z charakteru půdy a ovlivňují jeho chuť a čerstvost.

Ve vymezené oblasti pěstuje tuto specialitu přibližně 70 podniků, a to na 210 hektarech. Okolí Abensbergu je v Bavorsku jednou z nejvýznamnějších oblastí pěstování chřestu. Místní zemědělci navíc své pěstitelské postupy neustále vyvíjeli a zlepšovali.

Specifičnost produktu:

Kvalita produktu ‚Abensberger Spargel‘ spočívá ve výše uvedených klimatických podmínkách, jakož i v půdních druzích vymezené oblasti.

Chřest ‚Abensberger Spargel‘ se u spotřebitelů těší vysoké prestiži a znalci jej považují za výjimečnou delikatesu. ‚Abensberger Spargel‘ je tradiční bavorská specialita zařazená do internetové databáze tradičních specialit, kterou vede bavorské ministerstvo pro zemědělství a lesnictví (www.food-from-bavaria.de).

Kromě označení ‚Abensberger Spargel‘ se při prodeji tohoto produktu již deset let používá zapsaná kolektivní ochranná známka ‚Abensberger Qualitäts-Spargel‘. Z kolektivní ochranné známky vyplývá požadavek na vysokou kvalitu produktu.

Díky vysoké kvalitě produktu jsou spotřebitelé ochotni zaplatit vyšší cenu. Úroveň cen chřestu ‚Abensberger Spargel‘ tak dokonce byla vyšší než ceny známého chřestu ‚Schrobenhausener Spargel‘.

O proslulosti chřestu ‚Abensberger Spargel‘ svědčí také ta skutečnost, že existuje kuchařka tohoto produktu. Místní ušlechtilou zeleninu navíc každoročně propaguje královna chřestu. V roce 2007 se slavilo 75. výročí pěstování chřestu v Abensbergu.

Sdružení producentů chřestu ‚Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V.‘ doporučuje ty druhy, které obzvláště splňují zemědělské (polní zkoušky) a chuťové požadavky založené na sensorické zkoušce v souvislosti se specifikací.

Takové druhy svaz uvádí na své internetové stránce http://www.qualitaetsspargel.de/ a údaje každoročně aktualizuje.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo danou jakostí, pověstí nebo jinými vlastnostmi produktu (u CHZO):

Za své mimořádné vlastnosti vděčí produkt ‚Abensberger Spargel‘ nejen podnebí a zvláštním půdám tohoto regionu, nýbrž i dlouhé tradici pěstování chřestu v dané oblasti a odborným znalostem pěstitelů, kteří se pěstováním chřestu zabývají již po generace. Díky lehkým, písčitým půdám, které jsou však v porovnání s ostatními oblastmi pěstování zároveň bohaté na minerály a mírně bahnitější, a také díky každodennímu sklízení, se chřest ‚Abensberger Spargel‘ vyznačuje obzvláště jemnými výhonky. Ty mají ve srovnání s jinými oblastmi pěstování chřestu výraznou, kořeněnou chuť.

Prestiž:

Díky přísným předpisům sdružení producentů chřestu ‚Abensberger Qualitäts-Spargel‘ (http://www.qualitaetsspargel.de/index.php/erzeuger/qualitaetsordnung) týkajících se pěstování a zpracování této zeleniny, které jsou z části mnohem přísnější než zákonný standard, se na trhu již celá desetiletí nabízí chřest ‚Abensberger Spargel‘ výlučně nejvyšší jakosti. Z toho plyne vynikající pověst a prestiž tohoto produktu u spotřebitelů. Jeho prestiž zároveň dokládají i oficiálně udělené ceny. Chřest ‚Abensberger Spargel‘ tak na trhu může dosahovat vyšších cen než chřest pocházející z jiných oblastí.

Chřest se dnes pěstuje na ploše přibližně 210 ha a toto odvětví se stalo jedním z nejvýznamnějších hospodářských faktorů v regionu Abensberg.

Producenti usazení v této zeměpisné oblasti předávají již 70 let z generace na generaci své vědomosti a zkušenosti s pěstováním chřestu. Díky těmto znalostem a zkušenostem se dosahuje té nejlepší kvality, která je základem úspěšného uvádění na trh.

Období sklizně chřestu je v této oblasti ‚pátým ročním obdobím‘ a přitahuje mnohé výletníky a turisty zblízka i zdaleka. V domácnostech i v gastronomických podnicích je v tomto období chřest středem kulinářské pozornosti. Místní obyvatele i návštěvníky, kteří v době sklizně chřestu každoročně do Abensbergu proudí, překvapují stále důmyslnější recepty. Týdenní trhy i trhy s chřestem dosahují v tomto období díky chřestovým produktům značného obratu.

Od roku 1996 se každým rokem volí chřestová královna Abensbergu. Ta pak často vystupuje v rozhlasu, tisku a televizi a šíří věhlas produktu ‚Abensberger Spargel‘ daleko za hranice regionu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41017“

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

1

(2)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, p. 1.

2

---